308 GAÁL ISTVÁN 



31. Tiirritella hicarin<tlti, Eichw. Eitka. (Kis termetű). 

 33. Turritella turris, Bast. Elég gyakori. (Kis termetű). 

 Dnjozoúl; és ostracodiil- meghatározhatatlan töredékei. 



A szakalli rétegek kétségkívül felsö-mediterráu korúak. Faunájuk- 

 ból azonban több jellemvonást fel kell említeni. 



Már ZiTTEL kiemeli, hogy a terczierben a csigák túlsúlyra jutnak a 

 kagylókkal szemben; Szakállon pedig 5 gastropoda faj áll 16 lamelli- 

 branchiata-faj ellenében s így e csoportosítás jellemzi az itteni faunát 



Másodsorban ki kell emelnem az összes alakok föltűnő kicsi ter- 

 meteit, a mire már a fennebbi leírásban ismételve reá mutattam. 



A lelőhely leggyakoribb alakja a Heterostef/iiia costdtn, d'ORB. és a 

 DentaUuin incunnoii, Een. 



Eddigi adataim szerint 20 — 28 °o -ot tesznek ki. 



Az ily módon jellemezett faunának nem könnj'ü a legközelebbi 

 rokonára ráakadnunk. 



Mint legközelebb eső ismert területen, a Cserhátban mindkét 

 gyakori fajunk előfordul. (A többi faj annál kevésbé. Schafarzik Tót- 

 marokházáról sorolja föl a 1). incnrvutvol, a nélkül, hogy gyakorisá- 

 gát megemlítené. Fontos azonban a Garáb közelében levő Kozícska- 

 hegyi föltárásról írt következő jellemzése. 



(I. . . Az andezit tufának egy foszlányát látjuk, melynek fedőjében 

 egy mediterrán korbeli lerakódás fordul elő. » Ez . . . « rögös és szennyes 

 szinű, laza mészkő mely tele van szerves maradványokkal. Apró pecte- 

 neken kívül csak még egy echinida töredéket, valamint egy kis osztrigát 

 találtam benne, tele van azonban a Hetewsteuiixi costuta. d'OEB. miliói- 

 val. . . . Ezen homokos mész semmi egyéb, mint a lajtamészkö zónájá- 

 nak egy parti lerakodása, a mely leginkább hasonlítható a bécsi me- 

 dencze Pötzleinsdorf melletti homok lerakódásaihoz, a melyek 

 tömegesen előforduló foraminiferáikról (amphistegina, heterostegina stb.) 

 híresek. D'Oebigny a H. coslata-i Nussdorfról czítálja, hol az ú. n. 

 amphisteginás márgákban előfordul, melyek Fuchs T. szerint alárendelt 

 módon az ottani nulliporás- vagy lithothamniumos-mészkövekhez csat- 

 lakoznak. Szöllősön különben a H. costata típusos felső-mediterrán már- 

 gákban fordul elő, úgy hogy kor szempontjából a garábi heterosteginás 

 rétegek szintén felső-mediterráunak tekintendők.* (I. m. 227. 1.) 



Nagymaros környékének felső-mediterránjával már alig egyeztet- 

 hető össze. Közös alakjaik nagyon közönségesek s így semmit sem bizo- 

 nyítanak; ezenfölül itt a Hcterosle<ii)m costata, d'ORB. Böckh H. szerint 

 alsó-mediterrán homokkőben fordul elő. (Udvarhely puszta.) 



Középpalojta faunájával sem egyezik (csak 4 faj közös); annál 



