ADATOK A VERESPATAK í KIRMK KŐZETÉNEK PONTOSAI]!] 



ISMERETÉHEZ. 



Dr. Pálfy MÓR-tól. 



Nemcsak hazánknak, hanem talán Európának is legrégibb arany- 

 bányája az irodalomban oly nagy hírnévre jutott Verespatakon van. hol 

 a római müvelések nyoma kétségtelenül kimutatható. Hogy a rómaiak 

 előtt Erdély őslakói ismerték-e ezen területet, bizonyosat nem tudunk. 

 Az arany előjö vétele e helyen legföként a Kirnik és Csetátye tömzséhez 

 van kötve. A Kirnik kőzete minden kétséget kizárólag eruptiv jellemű, 

 kőzet, a Csetatyéé azonban inkább brecciaszerű, a melyben a Kirnikével 

 azonos kőzet óriási darabjai más idősebb sediment-kőzetekkel egj'ütt vannak 

 összeragasztva. A Kirnik kőzete az utólagos vulkáni hatások következ- 

 tében teljesen át van alakulva s részint porczellánszerű, részint quarczos 

 alapanyagában ma már a mogyorónagyságú quarczdipiramisokon kivül 

 legfennebb csak a földpát kaohnosodott kristályait vagy csak kiústály- 

 üregeit találjuk meg. 



Ennek tulajdonítható, hogy az eredeti kőzetről mind ez ideig biztos 

 tudomásunk nem volt. Erre a vidékre tett rövid kirándulásom alkalmával 

 azonban sikerült a Kirnik és Csetátye tömzsót körülvevő tufa és breccia- 

 réteg alján oly üde. normális állapotban levő kőzetet találnom, a mely 

 minden kétséget kizárólag azonos a Kirnik kőzetével, s a melyet üde 

 állapota miatt biztosan meg is lehetett határozni. Ezen kőzet meghatá- 

 rozását és leírását nem tartom fölöslegesnek közölni azért, hogy ezzel a 

 kőzet meghatározásában levő eddigi bizonytalanságot eloszlassam, mert 

 az eddigi meghatározások, a kőzet bontottsága miatt, mégis csak bizony- 

 talanok voltak. 



Hogy e kőzetet az irodalomban mily nevek alatt használták, a rész- 

 letes történelmi visszapillantás helyett, csak a következőket sorolom fel, 

 megjegyezve azonban, hogy a legtöbb helyen nemcsak egy, hanem két- 

 három különböző kőzetről is tesznek említést. 



Grimm földpálporphur-nük és szaruköporplnjf-n&k nevezi s azt 

 mondja, hogy a verespataki trachyt üatalabb a EicHXHOFEN-töl typusos 



