316 D! PÁLFY MOR 



gerinczen, majdnem a kornai völgyben, a kornai templomtól keletre, a 

 gerinczre vezető úton észleltem azon kavicsos tufát, a mely az u. n. lokal- 

 sediment alját képezi. A Csetátyé-tól D-re nyúló gerinczen, a mint a 

 Csetátyétól távolodunk, az u. n. lokál sedimentet mindig kevésbbé átala- 

 kultnak találjuk. Fenn a gerinczen meglehetős laza és egyöntetű szürke- 

 szinű tufát találunk, a melyben a gyér quavczszemek mellett fehér mállott 

 földpátszemek ismerhetők fel. Ez a tufa közelebbi vizsgálatra nem al- 

 kalmas. A tufa alján azonban, a hol az út kezd lekanyarodni a kornai 

 völgybe, kavicsot találunk, a melynek különösen felső része telve van 

 egy világosszürke eruptiv kőzet darabjaival. A kavics alsó részén ezek 

 gyérebbek s az egész kőzet majdnem kizárólag apró quarczkavicsokból 

 áll. Mielőtt az itt említett eruptiv kőzetnek leírásába fognék, még föl- 

 említem, hogy a kornai patak és verespataki völgy közötti vízválasztón, 

 a Csetátye délnyugati folytatásába egy kis kúpocska esik, a Szelistye hegy, 

 (kat. térkép szerint), a melynek csúcsát és délnyiigati részét normális (át 

 nem változott) amphibolandesit alkotja, míg északnyugati lejtőin a Kir- 

 nikéhez hasonló, de annál valamivel üdébb eruptivkőzetet találunk. Hogy 

 ez az eruptió összefügg-e a Csetátye tömzsével, a melytől orographiailag 

 egy völgy választja el, nem határozhattam meg, de délkelet, illetve kelet- 

 felé az előbb említett tufával van összefüggésben. 



Teljesen hasonló a kőzet a Csetátye délnyugati oldalán is. Ezek a 

 kőzetek világos szürke, tömör porczellánszerü alapanyagnak, telve vannak 

 uralkodólag nagy fehér vagy testszínű földpátkristályokkal. a melyek — 

 bár már nagyon bontva vannak — intenzív kálium lángfestést mutatnak. 

 Csiszolatában mikroskop alatt még jól felismerhető orthoklaszokat látunk 

 a quarcz mellett. Vannak egyes kristályvázak, a melyek valami oszlopos 

 színes alkatrészre vezethetők vissza. A kőzetben magnetit alig akad, 

 ellenben helyenkint sűrűn telve van pyrit impregnatióval. A kőzeten kü- 

 lönben is nagyon meglátszik az utólagos vulkáni behatások nyoma. 



Ha most vizsgálat alá vesszük a tufa alatt levő kavics fennebb em- 

 lített eruptiv darabjait, kitűnik, hogy azok a fennebb leirt kőzettel teljesen 

 azonosak, csakhogy még normális állapotban vannak. 



E kőzet világosszürke alapanyagú, a melyből a fehér földpáton kívül 

 elég sok quarczdipiramis és fekete fénylő amphibolkristály van kiválva. 



Csiszolatában mikroskop alatt bő alapanyagából sok orthoklást. am- 

 phibolt és quarczot látunk kiválva. Az orthoklás elég üde, de az alap- 

 anyag zárványoktól erősen zavaros. Az amphibolja is elég üdének látszik. 

 zöld színű s erős pleochroismust mutat. 



Kétségtelen tehát, hogj' a leírt két kőzet azonos összetételű volt s 

 az utóbbit a Kirnik ós Csetátye eredeti állapotban levő kőzetének kell 

 elfogadnunk, a mely a kitörés alkalmával a tufa aljára s oly helyre jutott, 

 a hol a vulkáni utómüködés nem bonthatta meg. 



