IRODALOM. 321 



(2.) Melczer Gusztáv : Az úrvölgyi anigonUról. (Mathemat. és Természet- 

 tud. Értesítő XXI. köt. 1903. 236—254. — Ueber den Aragonit von Úr- 

 völgii (Hernigmnd). (Zeitschr. f. Kryst. u. Miner. XXXVIII. köt. 1903. 

 249—263.) 



Az úrvölgyi Aragon'ton eddig végzett vizsgálatoknak rövid ismertetése 

 utáD, szerző annak formáira, tengelyarányára, ikertörvényére, az ikerössze- 

 növés módjára s a fötörésmutatóinak meghatározására vonatkozó vizsgála- 

 taira tér át. 



Kristályainak túlnyomó része hatszöges oszlopokhoz hasonló ikerkristá- 

 lyokat képez; egyszerűek csupán az aprók között akadnak. A tengelyarány 

 meghatározása czéljából 14 egyszerű kristályt vizsgált, a talált szögadatok közép- 

 értékeiből köv. tengelyarányt nyert : a:b:c ^ 0<P2n + oooos ■' ^ •' O-l'-JOl ± o-mo3- 

 Osszeliasonlítva ezt több más lelőhelyről származó Aragonit tengelyarányával, 

 kitűnik, hogy az úrvölgyinek ((-tengelye valamivel rövidebb a többieknél. 



A megvizsgált anyagon — az Aragonitnak régen ismert 12 formáján 

 kívül — a prizmaövben két biztos új formát: [540} és (970}, a bracliydóma 

 övében pedig 21 formát talált, a mely utóbbiak túlnyomó része azonban nem 

 tekinthető az úrvölgyi Aragonitra biztosan megállapítottnak. 



Az ikertörvényt illetőleg szerző azt találta, liogy az úrvölgyi Aragonit 

 ikerkristályai annak a törvénynek liódolnak, a melyet Hauy megállapított, a 

 miről a közös bázis rostozottságának mikroskopos és az ikeregyének gonio- 

 meteres mérése által győződött meg. Az ikertörvény úgy fogható fel: 1. hogy 

 az ikersíkok az (llOj lapjai, az ikertengelyek pedig e forma normálélei, 2. hogy 

 az ikersíkok az (llOJ lapjaira merőleges, a [OOl} éleivel egyközes síkok, az 

 ikertengelyek pedig egyközesek az (llOJ lapjaival és merőlegesek a (OOl] éleire. 



Könnyebb megérthetés okáért az ikeregyének száma és összenövési módja 

 szerint 15 sémát állít fel. 



Az úrvölgyi Aragonit kisebb ikerkristályai közül a kisebbek leggyakrab- 

 ban kettes- és hármasok, még pedig ritkán csak juxtapositiósak, rendesen 2 

 vagy mind a 3 egyén penetrálva is van. 



Hármasnál több — ikerállásbau levő — egyén csak a nagy kristályoknál 

 akadt, a melyek azonban nem tisztán juxtapositiósak, a mennyiben 2 — 3 egyén 

 penetrált állásban is előfordul. 



A prizmaöv jellemző ikerszöge, számítva az úrvölgyi Aragonit tengely- 

 arányából : 



mtí/í = 52°31'24" 

 m':]n = 11°12'54" 



Főtörésmutatóit egyszerű, apró kristályokon határozta meg három külön- 

 böző hullámhosszra : Na-, Ha és 7//í-re. Törőlapokul a prizma- és dómalapok, 

 néhánynál egy dóma és a bázissal egyközesen csiszolt bázislap szolgált. 



Összefoglalva eiTe vonatkozó vizsgálatait, kitűnik, hogy az egyes kris- 

 tályok fénytörése, kettőstörése éh disperziója csupán a negyedik tizedes néhány 

 egységeiben eltérő. Összehasonlítva pedig egyéb lelőhelyekről származó Ara- 



