A PÜSPÖKFÜRDÖ HÉVVIZI FAUNÁJÁNAK EREDETE. 377 



mazik, a ki 1886-ban nagyobb mennyiségű viz nyerése végett a kosár- 

 fürdő mellett 101'79 m. mélységre lefúrt.' 



Minthogy ezt a szelvényt dr. Szontagh Tamás idézett munkájában 

 megtaláljuk, nem tartom szükségesnek újból való közlését és csak azt 

 említem meg, hogy e szerint a diluviális (és pontusi?) rétegek 3'53 m. 

 mélységben, az alsó-kréta mészkő pedig, a mely az egész rétegösszlet 

 hatalmas alapját teszi, 11 '09 m. mélységben vette kezdetét. Minthogy a 

 fúrást eszközlő mérnöknek nem lehetett czélja az egyes rétegekben elő- 

 forduló csigák leszármazását tanulmányozni, a különböző alakok meg- 

 figyelésére gondot nem fordított s ezért az említett szelvény bennünket 

 közelebbről nem érdekel, annál kevésbbé, minthogy az én — más pont- 

 ról szerzett — szelvényem lényegesen más képet ad, a mi azt Inzonyítja, 

 hogy a Püspökfürdő régi forrásterületének teljes megismerése végett na- 

 gyobb költséggel sorozatos fúrási próbákat kellene végezni, mert csak így 

 volna az összefüggés és az egyes alakkörök elterjedése kimutatható. 

 E mellett tanúskodik dr. Tóth Mihály is, a ki egy hozzám intézett leve- 

 lében a Püspökfürdő forrásterületének földtani alakulására vonatkozólag 

 a következőkben értesít: 



(iLegalul, a meddig a feltárások mutatják, turfa van települve, mely 

 1 méterig fel van tárva, de mélységét nem ismerem. E turfa folyton víz- 

 ben ázik s így a benne levő növényi részek annyira jól vannak konzer- 

 válva, hogy szövettani vizsgálatokra is alkalmasak; ''a méter mélységben 

 fenyötörzsek vannak betemetve, felső rétegeiben 1 dm vastagságban sima 

 héjú melanopsisok elég gyakoriak. 



A turfa felett mésziszap van igen sok és változatos alakú sima me- 

 lanopsissal 2 dm vastag rétegben, neritinák nélkül. 



Ezen réteg felett 5 — 6 dm vastag, meszes, de már agyagosabb iszap 

 van sima melanopsisokkal s itt mái- neritinák is találhatók. E felett van 

 az az agyagos, meszes réteg, mely a barázdás melanopsisokat tartalmazza 

 neritinákkal együtt. 



Tehát a leülepedés a következő képet miitatja : 



* V. ö. dr. Szontagh Tamás: Nagyváradnak és környékének geológiai leírása. 

 (Nagyvárad természetrajza, Budapest, 1890.) 40. old. 



á6* 



