A PŰSPÖKFÜEDŰ HÉVVIZI FAUNÁJÁNAK EREDETE. 385 



azzal a hatalmas mésztufa-gáttal és a benne foglalt zárványokkal is, a 

 mely a Püspökfürdötől NyENy-ra a hajói kápolnánál van s a melyen a 

 rontói gőzmalom is épült. Ez a mésztufa, mint már Szontagh is hang- 

 súlyozta, a mostani meleg forrásokkal semmi összefüggésben sincs; annál 

 kevésbbé, mivel a mostani források meszet nem is raknak le. Ez a kö- 

 rülmény azonban tüstént érdekessé válik, ha tudjuk azt, hogy a mésztufa 

 faunájának eredete a Püspökfürdö altalajában keresendő. Erről egyébként 

 alább lesz szó. 



A mésztufa-gát felépítése a rontói malomtól dél felé eső !2.-ik feltá- 

 rásban a következő : 



Alul 60 — 70 cm vastagságban agyagos mésziszap van, a mi való- 

 színűleg a Pecze partján itt kibukkanó turfán nyugszik. E fölött körül- 

 belül 1 ''2 méterre csöves mésztufa következik, a melyben helyenként 

 agj^agos és vashydroxydos fészkek vannak. Erre körülbelül 1 méter vastag- 

 ságban agyagos mésztufa-murva következik, a melyben igen sok kövület 

 található. Ezeket Tóth idézett dolgozatában már nagyrészt felsorolta s 

 így csak azt említem meg, hogy az itt előforduló egyetlen melanopsis-faj 

 nem a M. praerosa L., hanem a .\í. Tóthi, Brus., a neritina pedig a N. 

 Adelae, Brus. 



E fölött mintegj' 3 méterre emelkedő borsóköves mésztufa van te- 

 lepülve, a melynek felső részében csontok (sus, ovis, bos) is találhatók. 

 A borsókövek a források helyén kis fészkekben fekszenek és képződésüket 

 többnyire szerves mag (csiga vagy növényi rész) okozza. Legfelül e ré- 

 tegre forgatott föld (humusz) következik. 



Az előbbihez hasonló mésztufa-murva látható a Püspökfürdőben az 

 üvegház előtt is, a melyet már Szontagh is említ,' s a mely azért érde- 

 kes, mert benne — a mélyebb rétegekben (Tóth szerint l'áO m-ben és le- 

 jebb) — már a M. Sikorai, M. Sublanceolata és végül a M. Parreyssi 

 is előfordulnak. Érdekes továbbá az is, hogy míg az előbb ismertetett ré- 

 tegsorozatból a M. Tóthi hiányzik, a neritinákat pedig egyedül a iV. Gi- 

 zelue képviseli, addig a mésztufában csakis a ?.'. Adelae található a M. 

 Tóthi társaságában. Minthogy a legmélyebb rétegekben előforduló alakok 

 a M. Hazayi s a N. Gizelue. ezeket kell a püspökfürdő trópusi faunája 

 őseiként tekintenünk. A M. ILízcu/i a ma élő fajoktól alakját tekintve is 

 leginkább eltér, holott a feljebb előforduló fajok (M. Sikorai, M. Sublan- 

 ceolala, M. Szontaghi) mindjobban közelednek a ma élők (M. Parreyssi 

 és M. Jmngarica) felé. A M. Tóthi is teljesen fiatal typus, a mely legkö- 

 zelebb áll a ma élő HemiMnus acicnlaris-hoz és a H. Esperiliez. ille- 

 tőleg talán a kettő közt foglal helyet. Megjegyzendő, hogy a H. acicida- 

 r/.s-on is láthatók olykor spirális fonalak, akárcsak a M. Tóthi-n. 



' Id. mű, 26. old. 



