ELŐZETES JELENTÉS A NAGV-ALF('»[,1) DILI MALIS 

 MOCSÁULriSZÉRÍlL. 



HoitUSlTZKY HENKIKtÖl. 



Több éve már, hogy dr. Semsey Andok szíves támogatása és 

 BöcKH János pártfogása révén alkalmam nyílik a magyarországi löszféle- 

 ségeket tanulmányozni. A Kis- es Nagy- Magyar- Alföldet bejárván, a 

 mocsárlöszt illetőleg egyforma településekről számolhatok be. Nem uta- 

 lok e helyütt az Alföldek geológiai viszonyainak irodalmára, mellőzöm 

 egyszersmind bővebb tapasztalataim fejtegetéseit, valamint a tények rész- 

 letes bizonyításait is, hanem csak dióhéjban összefoglalom azt, a mi a 

 mocsárlösz korára, annak településére és elterjedésére vonatkozik. 



A magyarhoni Földtani Társulat 1903. év januárius hó 7.-én tar- 

 tott szakülésén először hoztam be az irodalomba a mocsárlösz elnevezést 

 s erről szóló értekezletem a Földtani Közlöny XXXIII.-ik kötetében meg 

 is jelent. Az ott leírt tapasztalatok, a melyek a Kis-Magyar-Alfoldre vo- 

 natkoznak, a Nagy-Magyar-Alföldre is ráillenek. Némi változásokról a 

 részletes jelentésemben fogok majd beszámolni. 



A diluviális mocsárlösz lerakódása a löszkorszak elején kezdődött, 

 még pedig — a két Alföldet tekintve — leginkább a folyók áradmányos 

 területein, a melyeken belül időnként mocsarak keletkezhettek. S mivel- 

 hogy a Duna-Tisza közét a víz annak idején még többszörösen átjárta, 

 majdnem az egész területen mocsárlösz rakódott és ülepedett le. A Tisza- 

 folyó a mocsárlöszbe vájta tulajdonképeni mostani medrét. A lösz további 

 lerakódása következtében egyes területek kimagaslottak, a melyeken azután 

 szárazföldi lösz halmozódott fel. A folyókhoz közelebb fekvő területeken 

 azonban, ha ott le is rakódott szárazföldi lösz, az idővel ismét elmosatott 

 és az alsó tömöttebb mocsárlösz maradt a felszínen. így Dabasnál, továbbá 

 a Tisza mentén Szolnoknál, Szegednél és Zentánál nem ó-alluviális, még 

 kevésbbé alluviális képződmények fordulnak elő — minek azt eddig tar- 

 tották, — hanem azok nem egyebek, mint diluviális mocsárlöszök, a 

 melyek sem a szárazföldi löszre nem húzódnak fel vagy települnek reá, még 

 kevésbbé a futóhomokra, hanem a szárazföldi lösz alól. például a telecskai 



