■HG ISMEETETÉSEK. 



4. A'icTOK Uhlig : Bau und Bikl dcr Kárpátén. 



Hadek Ferenoz geológiája óta nem jelent meg könyv, mely hazánk geo- 

 lógiai viszonyaival oly behatóan foglalkozott volna, mint az előttünk fekvő. 



Nem öleli ugyan fel hazánk egész területét, hanem csak a felfölddel és a 

 Kárpátok naf;y ivével foglalkozik a dévényi szorostól kezdve egészen a Dimbo- 

 vicza vonalig, — nem bocsájtkozik részletes leirásokba, hanem az említett 

 hegységeknek csakis vázlatos képét adja, de azért mégis bátran állíthatjuk, 

 hogy Hauer óta egyik összefoglaló munka sem volt hazánk geológus szak- 

 köreire oly megkapó hatással, mint ÜHLiGé. 



A felvidék és a kárpátok lánozolatának geológiai felvételét a hatvanas 

 években a wieni földtani intézet tagjai végezték. E nagyszabású térképészeti 

 munka és a hozzá irott magyarázó szövegek, melyek a wieni földtani intézet 

 kiadványaiként jelentek meg, mindnyájunk előtt ismeretesek. Az adatok soka- 

 sága valóságos útvesztő, mely átnézetet hazánk eme fontos hegységeiről csak 

 fáradságos összeállítások és kritikai egybevetések után nyújt. Az áttekintés 

 munkáját nagyon megkönnyíté azután Hader geológiája, mely a wieni felvéte- 

 lek eredményeit mintegy kivonatban foglalja magában. 



Később Stjess Ede terjesztette ki figyelmét hazánk eme nevezetes hegy- 

 ségeire és rövid, magvas vonásokban igyekezett keletkezésök és felépítésök 

 képét megrajzolni. Nagy munkájában azonban, mely az egész föld arczulatá- 

 nak megrajzolását tűzte ki feladatául, hazánknak mindössze csak néhány rö- 

 vid fejezetet szentelhetett. 



Ha már Suess Ede leírásai sok tekintetben elragadó eredetiséggel feje- 

 zik ki Kárpátjaink orogenetikai viszonyait, úgy még inkább áll ez most Uhlig 

 munkájáról, a ki Suess nyomdokain ugyan, de azért teljes önállósággal és 

 sokkal szélesebb alapon vázolja hegységünk geológiai viszonyait. 



Mennyi ujat nem mond el nekünk Uhlig ezen 261 lapon szövegben és 

 rajzban, — de ezenkívül munkájának az is betudandó érdemül, hogy hegységeink 

 szövevényes históriájában mindenütt rámutat a még meg nem -oldott, tehát 

 még nyílt kérdésekre is. 



Uhlig e kitűnő munkájával nemcsak a Kárj)átok geológiájának fog ujabb 

 híveket szerezni, hanem könyve hitem szerint, mindenfelé termékenyítőleg fog 

 hatni s ujabb meg ujabb kutatásoknak fogja kiindulási pontját képezni. 



A munka részletes beosztását követve a következő fejezeteket jegyez- 

 hetjük fel. 



A mint a Ny — K-i Alpesek DNy — Ek-i csapású Kárpátokba átmennek, 

 lényegesen megváltozik ezen hegyláncznak tektonikája, de sok tekintetben még 

 képződményeinek minősége is. Az AJpesek keskeny homokközónája hatalma- 

 san fejlődik ki a Kárpátokban, viszont az Alpesek mészközonája csak össze- 

 zsugorodva lép fel, az őshegység pedig mezozoos képződményektől körülvéve, 

 központi magvak gyanánt szerepel. A ránczosodás eme kisebb központjai körül 

 kevésbbé gyűrődött, sokszor katlanszerűleg lesülyedt területek fekszenek, a 

 melyeken az eoczén tenger transgredált. Igen szabálytalan felépítést mutat 

 végre a Kárpátok D-i széle, a hol hatalmas andesit tömegek törtek fel. 



