456 ROZLOZSNIK PÁL 



A Diallag csaknem színtelen, halvány zöldes, gyakran telve fekete 

 Titanvas léczekkel, vagy porral. Ikreket (lüO) szerint alkot. Olykor sötét 

 zöldes barna Ampbiból szegélyezi vagy szabálytalanul át is szövi azt. 

 A Diallag szélén rendesen uralitos vagy bastitos, ritkábban bomlástermény 

 gyanánt Chlorit is található. 



Az o/ü'iííes gabbro apróbb szemű (1 mm); alkotórészei azonosak az 

 előbbivel. Diallagja inkább bastitos, s e mellett még elég sok Ulii'iid is 

 tartalmaz, teljesen üde s csak a szabálytalan hasadékai mentén ferrites.Ez 

 a kőzet a csungányi Prizlop tetőn, az 542 m ponttól délkeletre található. 



Augitos-amphibolos-gabbro. 



Almásszclistyétől keletre lép fel a (templom mellett a 388 m pont 

 alatt, felmenet a tetőre). Az előbbi kőzettől főleg Amphibol tartalmában 

 tér el. Szövete gabbroid. Alkotó részei : Magnetit, gyakran 04 — 0"6 mm 

 oktaédereket képez. Ritkábban Apatit és Clialkopyrit. Az Amphibol 

 (j = sötét zöldes barna, íi = zöldes barna a = világos sárgás barna) ren- 

 desen a Diallagot veszi körül és azt poikilitesen át növi. A Diallaggal egy- 

 forma mennyiségben fordul elő. A DiaUcuj hasonló az előbbi kőzetéhez, 

 csak nem uralitos, se nem bastitos ; P/rt^íoWa.sa a labrador vagy labrador- 

 bytownit sorba tartozik. 



Amphibol osodott gabbro. 



Nagyobb mennyiségben két helyen fordul elő, még pedig Almasel és 

 Cserbia mellett. Egy Almáséiról való közetet már dr. Koch Antal is nagy- 

 szemű uralit-diabásnak ' irt le. Papp Károly Alváeza — Kazanesdről szóló 

 (1903) jelentése 78, 79. oldalán már szintén idesorolja ezeket. 



Az öreg szemű kőzetek szövete a diabatikus-szemcsés szövethez 

 hasonlít. Plagioklasa az M szerint táblás, olykor 30 mm hosszú és 8 mm 

 vastag karlsbadi ikreket képez ; ritkán üveges fényű, rendesen fehéres 

 fénytelen és 60" alatti elrendezéssel bir. A Földpátok között levő tereket 

 uralitos zöldes feketés, rostos Diallag tölti ki. Ezekről a Diallag kitölté- 

 sekről gyakran meglehet állapítani, hogy azok ugyanazon Diallag egyén- 

 hez tartoznak. 



A kőzet szemnagysága változó : öreg szemű, közép szemű vagy a 

 tinoman szemcsésbe hajló. Az utóbbi esetben a szövet is typusosan gabb- 

 roid (Cserbia fölött levő kereszt mellett a 418 m-es ponton, a Fetyilor 

 aljában). 



■■ A Hegyes Di-ócsa-Pietrosza hegység kristályos és tömeges kőzeteinek, vala- 

 mint Erdély néhány hasonló kőzetének is petx'ographiai tanulmányozása. Földtani 

 Közlöny VIII (1878) 20. oldal. 



