A MAROS-KÖRÖS KÖZÉNEK ERÜPTIÓS KŐZETEI ARAD ÉS HUNYADVÁRUEGYÉK RÉSZEIN. 4(i3 



Biotit-augit-quarcz-dioritos-porphyrit. 



Ide sorozom azon közeteket, a melyek szorosan csatlakoznak a 

 quarczos-diorithoz. Az alapanyag mennyisége, olykor a csiszolat alig 

 '/:! részét teszi ki. Jellemző tulajdonságuk : a sürün fellépő beágyazás főleg 

 Andesin ; Quarcz beágyazásszerüen rendesen nem lép fel s az Ortoklással 

 együtt képezi a holokristályos alapanyagot. Színes alkotórészek mérsékelt 

 mennyiségben lépnek fel. Ezen kőzetek egy része — különösen az ércz- 

 előfordulások közelében — igen bomlottak. Meglehetősen épek fordulnak 

 elő Felváczától délre (Magura és Kalemoga között; Kalemoga, 758 m-es 

 tetőtől délre, a forrás mellől stb.). Leírásuk a következő : 



Eítkán üveges fényű, rendesen fénytelen Plagioklas, barnás vereses 

 Augit és chloritos Biotit feküsznek halvány zöldes-szürkés alapanyagban. 

 M. a. találhatók: Magnetil: titán-tartalmára vall a bomlásánál keletkező 

 leucoxen. Sok Apatit, ritkábban 'rit<mit és Zirkon. A Biotit csaknem tel- 

 jesen elbomlott s vagy elszintelenedik, vagy többnyire Chlorítá, Epidottá 

 és Calcittá bomlik el. Az Augit (Diopsid) rendesen 0'6 — 1'5 mm, olykor 

 4 mm-es és halvány veresesbe játszó árnyalattal bír. Eendesen (100) sze- 

 rint ikres és sok benne a magnetites s üveges zárvány. Sajátságos, hogy 

 sokkal jobb megtartású, mint a dioritban. Olykor Chlorittá s Epidottá 

 bomlott. A Plagioktas (rendesen andesin, a kisebb szemek olígoklasok) 

 {» 5 — 2 mm-es kristályai a bomlásterményektől rendesen zavarosak. Zár- 

 ványai : Apatit, Magnetit, augitos hólyagok s olykor üveg is. Itt-ott zónás 

 szerkezetet is mutat. Alapanyaga holokristályos: 015mm nagy, többnyire 

 isometrikus Földpát léczek — melyek főleg Ortoklasból állanak — és 

 (t)uarcz ismerhető fel benne. Gyakran látható Apatit is. Színes alkotó rész 

 nincsen benne; a gyakori Chlorit és Epidot a beágyazások nak köszöni 

 eredetét. Itt-ott mandulaszerű helyeket tölt ki a Quarcz, Epidot s Calcit. 



A Kazanesd és Felvácza körül előforduló kőzetek erősen elbomlot- 

 tak. Ép színes alkotórész egyáltalában nem ismerhető fel. Bomlástermé- 

 nyük gyanánt igen elterjedt a Pennin, továbbá a többi Chlorit, Calcit, 

 Piutil, olykor talkos vagy muscovitos részletek is. A Földpátok gyakran 

 még meghatározhatók és kevésbbé bomlottak el ; bomlásterményeík Kaolin, 

 Muecovít és Calcit. 



Itt említek meg még egy csiszolatot a kazanesdi kénkovand bányá- 

 ból, mely különbözik a többi — rendes elbontott — dioritos-porphyritek 

 csiszolatától. Ez is igen bomlott kőzet, szines alkotórészekre csak a 

 chlorítoE-calcítos helyek mutatnak. Földpátja erősen kaolinos. A quarcz- 

 ban igen szegény alapanyagban — mely szintén erősen bomlott — OOi — 

 14 mm élesen határolt s teljesen ép biotitos tűk és táblák nagy meny- 

 nyiségben fordulnak elő. A Biotit színe feketés-barna, jól pleochroítos, 

 széjjel váló tengely képet mutat, opt. negatív. Valószínű, hogy ezek utóla- 



