•i(i4 ROZLüZSNIK PÁL 



f^osan képződtek hydrochemiai folyamatok által. A kőzetnek viszonya a 

 dioritos porphyritekhez bomlottsága miatt nem dönthető el. 



Granitit és aplit. 



Poganesd, Almásszelistye és Cserbia között lépnek fel. 



Kristályos szemcsés, közepes, szemnagyságü kőzetek ezek, melyek 

 változó mennyiségű Biotitból, húsveres Földpátból (főleg Ortoklási es 

 zsiros fényű Qiiarczból állanak. Gyakran be vannak hintve Chalkopyrit^ 

 tel. Az aplitos kőzetek szemnagysága kisebb szokott lenni. A Poganesd 

 mellett (241 m völgy fejnél) fellépő kőzet telérközetes typusú : kitűnő 

 miarolitos szövetet mutat. A miarolitos terekbe rendesen igen szépen 

 kifejlődött O'.") — 1 mm-es Quarcz kristályok nyúlnak be. M. a. vizsgálva 

 a fent emiitett alkotórészeken kívül találunk Magnelitet, ritkábban Há- 

 Dialitot is. A Biolit Magnetit, Apatit s Zirkon zárványokkal bir. Olykor 

 bomlott s akkor titán tartalma Paitil alakjában válik ki. Az Ortokhis az 

 uralkodó földpát. Itt ott karlsbadi ikreket alkot. Zárványt képez benne a 

 ilámatit és Apatit. Bomlás folytán gyakran homályos s gránophyros ösz- 

 szenövéseket is mutat. 



A Plagiohias landesin-oligoklas v. oligoklas) alárendelten található. 

 A Quarcz mindig bőségesen lép fel. Sok benne a gyakran sorokba elren- 

 dezett gáz s folyadékzárvány, olykor libellával. 



A kőzet szövete az aplitos szövet felé hajlik, mi a nagy Quarcz 

 tartalmával függ össze. — Biotit és Plagioklas tartalma gyakran csökken 

 s csaknem biotitmentes aplitba megy át typusos aplitos-panidiomorph 

 szövettel. 



A Poganesd mellett fellépő kőzet szövete mikropegmatitos, s a Pla- 

 gioklas teljesen háttérbe szorult. Aránylag nagy Apatit s olykor 1 mm 

 nagy Hámatit táblák találhatók benne. 



A granitit-porphyr typusu kőzeteket a quarczos porphyrokkal együtt 

 fogom tárgyalni. 



Az eddigitől eltérő aj)litos kőzet lép fel Almásszelistye mellett 

 ^.552 m alatt). Makroskoposan czukorszerűen finom szemcsés (05 — 07 

 mm-es), hófehér kőzet, zöldes-szürkés vagy sárgás-barnás foltokkal. M. a. 

 vizsgálva uralkodó benne a gyakran zónás plagioklas (andesin oligoklas). 

 ürtoklas alárendelten lép fel, Quarcz tartalma nagy. Rendesen Amphibol- 

 lal együtt felhalmozódva gyakoriak benne a borsárga Rutil-mikrolitok. 

 Az Amphibol Öl 5 — Oo mm-es oszlopokat képez, halvány- zöldes, gyengén 

 pleochroitos, kioltódása 26^ fok körül van. Kisebb oszlopai helyenként 

 felhalmozódnak, a nagyobbak önállóan lépnek fel s poiklitesen vannak 

 kiképződve. Egyes nagyobb 1'5 — 2 mm-es zónás plagioklások porpbyrosan 

 emelkednek ki. 



