A MAROS-KŐRÖS KÖZÉNEK ERUPTIÓS KŐZETEI AKAD ÉS HUNVADVÁRMEGYÉK RÉSZEIN. 4(JÖ 



A granitit ill. aplit belyeuként ipl. Cserbia templom felett) teljesen 

 elkaolinosodott a vulkáni utóhatások folytán. 



Diabas. 



Az idetartozó kőzetek képezik az egész terület alapközetét s igy a 

 későbben kitört kőzete contact batásai, a kitörésekkel járó post vulkáni 

 hatások s végre az atmospheriliák igen elbontották. 



Először DoELTEE C. emliti őket.' Dr. Koca Antal említett munká- 

 jában szintén leir egy kazanesdi ebloritos diabás-aphanitot'- s végül dr. Papp 

 Kírolt felvételi jelentésében 1 9()3-rül szintén tüzetesen van leirva egy- 

 néhány idetartozó kőzet.'* 



Nagyjában két typus küLönböztethető meg: egy szemesés és egy 

 porphyros typus. 



Szemcsés diahas. A Zám mellett levő Fetyilor hegy körül, Petris 

 körül, Szelistyétől ENyra stb. lép fel. 



Finoman diabatikus szemcsés, tömött, zöldes-s2ürkés kőzetek ezek, 

 melyekben Plagioklas s olykor vereses- barnás Augit is felismerhető. 

 A bomlott példányok hol világos zöldes szinüek, hol sárgás zöldes árnya- 

 latnak (ha sok bennük az Epidot), s gyakran található bennök Pyrit is. 

 M. a. vizsgálva következő alkatrészek különböztethetők meg : 



Tüáiwas vagy titán tartalmú Magiirlit, mindkettő többnyire erősen 

 leukoxenes. Pyrit, nagyobb mennyiségben csak a bontott kőzetekben fordul 

 elő. A Plagioklas O'S — 0'8 mm-es, az albit törvény szerint ikres léczéket 

 alkot. Többnyire erősen bomlott, calcitos. chloritos. Közte foglal helyet a 

 halvány vereses szinü Angit, de ez már többnyire teljesen elbomlott, s 

 helyébe Chlorit, Calcit, Epidot vagy Chalcedon, Ferrit s amorph kovasav 

 rakódott le. A hézagok (mesostasisok) egy lészét egységes (Jtiarcz tölti ki, 

 melynek egyrésze kétségtelenül primár. 



A Granitit szomszédságában fellépő kőzetek uralitosak. A básza- 

 rabászai szemcsés diabás dr. Papp Iíákoly jelentésében részletesen le 

 van írva. 



Érdekes a Petris mellett (243 m-el szemben az ijjarvasut völgyé- 

 ben) fellépő rendkívül szívós kőzet, melyet formálni egyáltalában nem 

 lehet. M. a. sok Titánvas&t s Magiwtilei tartalmaz; a 0'4 — Ow mm-es 

 Plagioklasát, hol ocellar, hol pedig pálmalevélszerü elrendezéssel átnövi 

 az Augit, melynek szélei rendesen uralitosak v. chloritosak. Olykor azon- 

 ban 3 mm hosszú Plagioklas is található ; tengelye mentén rendezkedik el 



' 1. e. p. 24 

 2 1. c. p. 199. 

 •' 1. c. p. 79. 



