A MAROS-KÖRÖS KÖZÉNEK ERUPTIÓS KŐZETEI ARAD ÉS HÜNYADVÁRMEGYÉK KÉSZEIN. 467 



melvben csak itt-ott vehető észre apró Földpát lécz. M. a. vizsgálva 

 radiálisán léczes, kéveszerüen elrendezett 0'4 — 0"8 mm hosszú és 0"015 — 

 0'14 mm vastag Plaíjioklas léczeket találunk; ezen — egyes czentrumok- 

 ból kiinduló - — kévék kereszteződése vagy egymás mellé sorakozása adja 

 meg szövetének a jellegét. 

 A Plagioklás maga rende- 

 sen két ikerfélböl áll ; oly- 

 kor villaszerűén végződik. 

 Hasonló kifej lődésü Föld- 

 pátokat írt le Hebz ' is a 

 Andesbeli diabasokban. A 

 Földpát optikailag positiv 

 s elég kicsiny tengely- 

 szögű ; kettős törése meg- 

 lehetősen alacsony s elég 

 savanyú Földpátnak lát- 

 szik. Jellemző még rá a 

 keresztbe menő éles hasa- 

 dás. Közelebbi meghatáro- 

 zása nem sikerült. A Föld- 

 pát léczek között Augit, 

 Magnetit és Titánvas fog- 

 lal helyet. Barnás üveg 

 változó mennyiségben for- 

 dul elő : bőségesen lép fel 

 ott, a hol a szövet inter- 



zertálisba megy át. A mezostazisokban az apró éles Augit kristályok 

 csaknem merőlegesen rakódtak lea Földpát léczekre, közepén főleg üveg 

 fordul elő. 



Itt-ott az üveg köralakú tereket tölt ki. 



Hasonló szövetű, de Olivin pseudomorphosákát tartalmazó kőzet 

 lép fel Csungány mellett (Pareu de Mitri), mely dr. Papp Káeoly évi jelen- 

 tésében is részletesen le van írva.- A Földpátok elhelyezése hasonlít az 

 előbbihez. A kőzet azonban — úgy látszik — üvegben gazdagabb volt, s 

 erősen bomlott. Az üveg bomlásterményei olykor feltűnően hasonlítanak 

 az Olivin bomlásterményeihez. Olivin után már csak 0'6 — 0"7 mm-es 

 szerpentines pseudomorphózák lépnek fel, gyakran sok Pikotittal. 



Kétes helyet foglal a Tomasesd mellett (317 ma völgy fenekén) 

 fellépő földpátos pikritszerü kőzet. Olivinjének és Augitjának kifejlődése 



* RiCHAED Hebz : Pululagua bis Guagua-Piohincha, p. 8í 

 2 A m. kir. földtani intézet évi jelentése 1903-róI p. 79. 



