A MAEOS-KŐRÜS KÖZÉNEK ERUPTIÓS KŐZETEI ARAIl ÉS HUNYADVÁRMBGYÉK RÉSZEIN. 469 



Feltűnő a kőzet nagy Art.,0 tartalma, mi igen savanyú Földpátra 

 mutatna (oligoklas), méréssel azonban bytownit-anortit Földpátot találtam. 

 Ez nyilván a bomlással {HM = 5"876 1) áll összefüggésben. 



Fellépésére háromféle magyarázat lehetséges. Lehet az olivines 

 gabbrohoz, lehet az olivines diabáshoz és lehet basaltokhoz a geologiailag 

 kötve. Az olivines gabbroktól kifejlődésében tér el ; a diabásoktól Föld- 

 pátjának és Augitjának üdeségében különbözik. így tehát két magyarázat 

 marad hátra ; lehet abasaltnál idősebb, de a diabásnál fiatalabb pikrit, vagy 

 pedig a basalttal egykorü. Én ez utóbbi esetet tartom valószínűnek. 



A porphyros typus nagyon elterjedt s főleg Kazanesd és Fel- 

 vácza között, Kazanesdtől E-ra és D-re található. 



Makroskoposan csak itt-ott, gyéren behintett Földpát ismerhető fel. 

 M. a. Beágyazásszerüen 06 — 1'5 mm-es Plagioklas s elvétve Augil is 

 látható. A beágyasások száma azonban igen csekély. Alapanyaga hol ép, 

 doleritos : 0"2 — 0"5 mm-es Plagioldas közbe Titnnvas. Magiwtit és Augil. 

 De található intersertalis alapanyag is változó mennyiségű barnás üveggel. 



Eendesen azonban erősen bontottak. Bomlástermények ugyanazok, 

 mint a szemcsés kőzeté. Az intersertalis kőzeteknél gyakori a bomlott üveg, 

 a mely apró Magnetitoktaerderekből épült kvistályvázos Ferrittel van tele. 

 Olykor a beágyazásszerű Földpát után Quarcz képez élesen határolt pseudo- 

 morphosákat, az alapanyag ilyenkor erősen ferrites. (Kazanesd, 107 sz. ipar- 

 vasuti profillal szemben K-felé hajtott tárna kőzete). Végül a kőzet csak 

 bomlásterményekböl áll s Zeolitokkal át van járva. 



Az elbontás az érczelőfordulásoknál a legnagyobb. Néhány erezet 

 tartalmazó csiszolat leirása a következő : 



Kazán ed, 78. Profil. A csiszolatot erek hatolják át: ezek főleg 

 Chalkopyritet tartalmaznak, mellette Sphalerit is fellép. Az érczes részek 

 között Quarcz aggregátum található. — Továbbá fellépnek benne mandulák, 

 melyeknek széle Quarcz, belseje Chalkopyrit vagy Sphalerit. A mellék 

 kőzet erősen bomlott: zeolitos quarczos és chloritos stb. Az érez termalis 

 eredetű. 



A kazanesdi kénkovand bánj'ánál fellépő kőzetek teljesen el- 

 bontottak ; az erezet tartalmazó kőzetben a bomlástermények érszerűen 

 rendezkednek el és részint monoklin Zeolithól, részint Calcithól, vagy 

 ajDró leukoxen foltocskákkal tarkázott Chhmthól és Qiiarczhól állanak 

 Főleg az utóbbiak szélén található a Fyrit. 



Itt említek még meg egy, a kazanesdi bányából való közetet. Sötét 

 szürkés-fekete színében és tömöttségében már makroskoposan is elüt a 

 bomlott diabásoktól. M. a. A kőzet főleg Plagioldas léczekből áll, a melyek 

 teljesen át vannak járva a O'OOl — 0*002 mm vékony, hol kötegekké 

 egyesülő, hol pálma levélszerüen, hol 60° alatt elrendezett amphibolos 

 tűkkel. Más részeiben az Amphibol uralkodik s vastagabb, szálas egyénei 



