472 ROZLOZSNIK PÁL 



kívül még (100) szerint is hasad. Kereszt Dietszeteiben olykor zónás, bei- 

 Beje sötétebb szinü. Ikreket alkot a (100) szerint. 



Zárványként előfordul benne : apró, jól pleochroitos Biotit tű, Mag- 

 netit s végre helyenként KK) alatt egymást keresztező, átlátszatlan agg- 

 regátumot képezve, Titánvaslécz. Az Augitot olykor chioritos, calcitos 

 pseudomorphosák veszik körül, melyekben még ép Biotit tü is található. 

 Ezek talán Augitból keletkeztek. A Hj/perstlu'ii rendes pleoehroismussal bir 

 s főleg kisebb léczeket alkot. A 04 — 2 mm nagy Plarjioldas olykor telve 

 van 0*02 — 0'04- mm nagy gömbölyű vagy tömlő alakú Augit zárványok- 

 kal 8 rendesen Magnetittel is. Olykor Calcittá bomlott. Az alapanyagban 

 igen alárendelten lép fel az üveg; különben Phu/ioklos léczekbö], Biotit- 

 tal szegélyezett Magneiithöl, Aiigií mikrolitokból s bomlásterményekböl 

 (Calcit, Chlorit) áll. 



Valea Ponorului, az 504 m-es ponttól felfelé az ut kanya- 

 rodásában. Feketés szürke alapanyagából bőven tűnik ki az 1 — 2mmbas- 

 titos Pyroxen, Földpát csak alárendelten található. Helyenként sárgás-zöl- 

 des ferulitos, mandulaszerü képződmények észlelhetők rajta. M. a. vizsgálva 

 a bastitos Pyroxen nagy része Enstatit (optikailag +) : az augitos hasa- 

 dáson kivül, még (100) (010) és (001) szerinti is észlelhető rajta. Innen 

 indult ki a bastitosodás s most már alig található ép mag. A Bastit pisz- 

 kos zöldessárga, opt. negativ s igen gyengén pleochroitos. — Pyroxenes 

 conturokban gyéren lenticularis, jól pleochroitos Urálit is található. Hogy 

 monoklin Piroxen elöfoi*dul-e, biztosan nem dönthető el, A 0"7 — 1 mm 

 nagy Plagiolla^ jellemzően összetöredezett s a törések mentén másképen 

 orientált Földpátos anyag járja át. Itt-ott Urálit lepi el a töréseket. 



Alapanyaga 0-2 mm nagy Plagioklas léczekböl, elég bőséges Magne- 

 titból s Uralitból áll. Továbbá találhatók még egyes mandulaszerü terek : 

 ezek hol radial-rostos Uralittal s Magnetittel, hol Epidottal, Caleittal s 

 Quarczczal s Magnetittel vannak kitöltve. Apró uralitos lű azonban az 

 utóbbiaknál sem hiányzik. — Itt-ott a kőzetet uralitos erek járják át. 



Ezen kőzet szorosan csatlakozik a gabbrókhoz s valószínűleg ezek- 

 nek tellérközetét képezi. 



Magura alja, 735 m táján, az Urzika felé. Feketés szürkés 

 tömött alapanyagából 1 — 5 mm nagy üveges, táblás Plagioklas vált ki. 

 Színes alkotórészekre egyes sötétebb foltok mutatnak. 



Érdekesek a benne fellépő s olykor 15 mm hosszú érczes lencsék 

 is. melyeket gyakran Földpát vesz körül. Az érez főleg Pyrit, melyben 

 azonban szabad szemmel is apró Uralit-tűket lehet észrevenni : lehetséges, 

 hogy a Pyrithez még egyébb suliid is van hozzákeverve. M. a. Beágyazáso- 

 kat képez a zónás P/rt(/io/í7öS (labrador-bytownit')\ mely az albit s gyakran 

 a iDeriklin törvény szerint is ikreket alkot. Gyakran csomókba gyűl össze. 

 Olykor belsejében szabálytalan határokkal érez is található. Az érczhez 



