4S(> DE MAÜRITZ BÉLA 



lapokkal van képviselve, a másodikon csak kis sokszögek által van jelölve 

 és különösen a nagyobb egj^éneken a positiv pentagondodekaederek felé 

 le szokott gömbölyödve lenni. 



A {2álj triakisoktaeder az első typusnál teljesen hiányzik, a máso- 

 dikon gyakori, néha tetemesebb lapokkal. A rhombdodekaederrel ritkán 

 jön elmetszödésbe, többnyire sáv alakjában jelenik meg a (321). (021)] 

 zónában. A [211] ikositetraeder csak egyetlenegy kristályon volt igen apró 

 lapokkal képviselve. 



A teljesen biztosan megállapított 12 positiv és 3 negatív pentagon- 

 dodekaéder mindegyike ismeretes már régibb lelőhelyekről származó 

 Pyriteken is. 



A {410} és |310} rendesen együtt lépnek fel, de csak az első typu- 

 son ; lapjaik aránylag szélesre fejlődtek, sokszor a hexaederlapokkal pár- 

 huzamosan rostozottak. Mindkettő a Pyrit ritkább formái közé tartozik, 

 előbbi ismeretes négy lelőhelyről ú. m. : Brosso- és Traverselln,' Saratoga 

 Mine'- (Gilpiu Connty), Kisalmás ^ és Kotterbachról/' a (310] pedig 

 hat lelőhelyről ú. m. : Brosso,' Wérchne Urálsk,'' French Creek," Kis- 

 Almás,'' Bélabánya ' és Kotterbacbról." A [410} és (310} között három 

 esetben találtam oly igen finom sáv alakú lapot, melyek a ;- = (720) for- 

 mára engednek következtetni ; utóbbit azonban nem vagyok hajlandó a 

 biztosan megállapítottak sorába felvenni. 



A |310} és {210} között öt pentagondodekaeder van kifejlődve, me- 

 lyeknek kölcsönösen egymáshoz való hajlása csak néhány fokot tesz ki. 

 Eitkábban és mindig csak alárendelt sávok alakjában lépnek fel ; inkább 

 jelennek meg együtt kettesével- hármasával, mint egyenként elszórva; 

 egyetlen kristályon négyen is voltak képviselve. E formák: (11.4.0}, 

 {830), {520}, ;i2.5.0} és (940;, köztük leggyakoribb az első és legrit- 

 kább a {12.5.0}. 



A Jl 1.4.0} eddig csak két lelőhelyről volt ismeretes ú. m. : Brosso- 

 ról ® és Kotterbachról '•* a (830) formát a porkurai Pyriten ' észleltem; 

 az {520} már sok lelőhelyről ismeretes; a (12.5.0J ugyancsak a porkurai 



1 Strüvek : Studi suUa ruineralogia etc. Memorie d. K. Accademia d. S. d. 

 Torino. 1869. 2(i. 51. 



2 Smith: Zeitschrift f. Ki-yst. ii. Min. 17. 416. 



3 Pkanzenao : Zeitschrift f. Kryst. u. Min. 27. '■>'>. 



* ZiMÁNYi : Annales Miisei Naf ionalis Hungarici. 19ü4. 93. 

 s Jehemejew: Zeitschrift f. Kryst. u. Min. 15. 531. 

 '• Eyermann: Zeitschrift f. Kryst. u. Min. 18. 541. 



" Franzenau : Zeitschrift f. Kryst. u. Min. 32. 618. és Math. és Term.-tud. 

 Értesítő 1898. 16. 273. 



^ Lásd Strüver idézett munkáját. 

 ^ Lásd ZiMÁNYi i. h. 



