488 ri' MAURITZ BÉLA 



sellai,' langbani - és coloradói'' Pyritröl; a {340[ ugyancsak a colo- 

 radóiról;'' az )5()0} pedig a brossoi '' és bélabányai'* Pj'ritről. 



Az j56(t[ és {ll't) között, épen csak jelezve, még két negativ peiita- 

 gondodekaeder látszik megjelenni; ezek Uj — {670} és n-j = {780}, az első 

 két kis sávval, a másik három jobban kifejlődött lappal; mindkettő isme- 

 retes már régibb lelőhelyekről származó Pyriteken. Kétségen kívül bizto- 

 san megállapítottnak egyiket sem vagyok hajlandó tekinteni. 



A positiv pentagondodekaederek közül ugyanegy kristályon egyszerre 

 három-négy szokott megjelenni: azonban hatot is többször lehetett meg- 

 figyelni ; egyetlen egyen hét volt jelen: {4lo}, j'álO}. [ 11.4.0}, {8a0}, 

 {520}, {12.5.0} és {210}. A három negativ forma |450;, {560} ós {340} 

 háromszor volt egyszerre képviselve, rendesen azonban csak kettő szokott 

 együtt fellépni. 



Pentagondodekaederekben leggazdagabb egyének voltak azok, a me 

 lyeken egyszerre öt positiv és három negativ forma volt jelen, például : 

 (410|, (310), {520}, J940). [210} és |340}, (450}, (560). 



Az öt megfigyelt dyakisdodekaeder közül {12.6.1} szokott a leggyak- 

 rabban és legtekintélyesebb lapokkal kifejlődve lenni, melyek mindig szé- 

 lesebb sávot képeznek a i(001).(210) zónában. Eddig csak egy lelőhely- 

 ről, Feketebáuyáról " ismeretes. 



Bár a (321) csak öt kristályon lehetett felismerni, valószínű, hogy 

 sokkal gyakoribb forma, de lapjai többnyire annyira finom sávok, hogy 

 szabad szemmel észre sem vehetők és csak a zónák segítségével találha- 

 tók meg. 



A Pyritre nézve új alak a {18.10.5}, melyet hat kristályon észlel- 

 tem, az egyiken hét lappal képviselve. Az [(100). (021) zónában 22'-ig 

 terjedő ingadozást mutatnak lapjai, melyek többnyire kissé kimartak, 

 mintha étetve lennének. Ez az egyetlen forma a fojniczai Pyriten. a melj'- 

 nek lapjai nem adnak fényes, hanem csak homályos reflexeket. A combí- 

 natiókban csak alárendelt szerep jut neki; egyetlen egy kristályon van 

 csak kissé uralkodóbb mértékben kifejlődve. 



A (654) positiv és {456} negativ dyakisdodekaederek ugyanegy kris- 

 tályon lépnek fel, mindkettő két-két igen apró lappal. Ez a combinatió 

 volt lapokban a leggazdagabb, mivel 16 forma vesz részt megalkotásában: 

 ezek uralkodásuk rangja szerint 



' Srtüver i. h. 



■■* FuNK : Zeitscbrift f. Kryst. u. Min. 15. 85. 



3 Ayees: Zeitscbrift f. Kryst. u. Min. 19. 8á. 



* Stküvee i. b. és Brugnatelli : Zeitsehrift f. Kryst. u. Min. 11. 3f>!2. 



ö Franzenau i. ll. 



^ Geoth : Die Mineraliensammluus der Strassburger Universitiit 1878. 34. 



