ADATOK GüMÖR ÉS ABAU.r-TORNA VÁRMEGYÉK ÁSVÁNYTANI ISMKRBTÉHEZ. 493 



A kristálykák vagy az egyik végükkel nőttek fel vagy pedig hosszuk- 

 ban úgy, hogy mind a két végük legalább részben kifejlődhetett. Keresz- 

 tezett nikolok közt a kioltás párhuzamos, illetőleg merőleges az oszlop 

 éleihez ; pleochroismusa igen gyönge, de jól ügyelve még észrevehető, 

 t. i. az oszloplapokon c tengelylyel párhuzamosan kissé sárgás-zöld, erre 

 merőlegesen halvány szürkés-zöld. A kristálykák kicsisége miatt orientált 

 csiszolatot nem készíthettem. 



A lángban a kristálykák könnyen megolvadnak fekete mágneses 

 salakká, a mikor fehér füst száll el és a láng kissé fakó kék lesz ; zárt 

 üvegcsőben hevítve vizet vesztenek. A rendes minőleges chemiai elemzés- 

 sel ugyancsak a vasat és arsent lehetett kimutatni. 



Kisérö ásványok : Malachit, Azurü és Chalkopyrit. 



Az Azurit előfordulása hasonló, csak a darabokon több a Limonit 

 és ennek egy része szilárdabb összefüggésü, tömöttebb. A Linomit némely 

 üregében, papírvékony, hosszúkás-táblás kristálykák (legnagyobb méretük 

 mintegy ^í mm) ülnek, hosszirányban rostosak, széleiket pedig rendkívül 

 keskeny, csikalakú lapocskák határolják. A kristálykák többnyire hype- 

 parallel állásban nőttek össze egymással. A lemezkék kioltása a hossz- 

 iránynyal párhuzamos, illetve arra merőleges. 



A Pyrit pátos sideriten, részben fehér quarczon ül. kisérő ásványai 

 Chalkopyrit és ezüsttartalmú Tetraedrit. 



A kristályok (1 — 3 mm) az o{lll} és « | lOO) combinátiói, több- 

 nyire egyensúlyban kifejlődve, a mitől habitusuk az ú. n. « középkristályé » ; 

 gyakori azonban még egy igen lapos ikositetraeder és egy pentagondo- 

 dekaeder. 



A hexaederlapok fényesek, de rostosak a jellegző élek irányában, 

 nem ritkán a középen, a rostozásra merőlegesen a lap mintegy meg van 

 törve, egy nagyon tompa él húzódik rajta át; ha az 100.0101 öv be van 

 állítva a rostos hexaéderlapokról két egymással párhuzamos sor reflexet 

 kapunk, a lapnak két fele mintegy I^'SO'-nyire van egymástól. A penta- 

 gondodekaeder lapocskák erősen görbültek, némelyek két szomszédos 

 dyakisdedekaeder lapja értelmében. Helyzetük positiv alakoknak felel meg, 

 de hajlásúkat éppen a görbültség miatt nem lehet megállapítani. 



Az oktaederlapok még a legsimábbak, de nem ritkán ezek is egye- 

 netlenek, üregesek vagy hypoparallel összenövésektől zavartak; ilyenkor 

 csak a lapoknak kerülete, t. i. a hexaederlapokkal határos részei simák, 

 fényesek. A tompa ikositetraeder lapocskái keskenyek, jófényűek, de szin- 

 tén nem ritkán görbültek, főképen a pentagondodekaederekkel szomszé- 

 dos részeik. 



Sok kristály közül mégis sikerült néhányat, eléggé sima lapokkal ki- 

 választani, ezeken a mérések eredményei : 



