ADATOK SÖMÖR ÉS ABAUJ-TORNA VÁRMEGYÉK ÁSVÁNYTANI ISMERETÉHEZ. 495 



mérve : számítva : 



■/ -Ai ^(130): (010)= 22°23' 22°15' 



d :d' = (102):(102)= 102°16' 102°17' 



-.b =(011): (010)= 37 = 21' 37 17' 



:z =(011):(111)= 44°17' 44^18' 



z :c =(111):(001)= 64°19' 64°19' 



A CalciJ tompa romboedereinek jelét c [OlT2} csak a hasadási alak- 

 hoz viszonyítva lehetett megállapítani, mivel a lapok a szokott irányban 

 rostosak és görbültek, azonkívül gyakran meg is vannak marva, érdesek 

 söt likaesosak is. 



Mind a Baryt, mind pedig a Calcit példányai a m. kir. kincstári 

 bányából, az altáró 80-ik méteréből valók. 



Calcit Szentandrásról. Hasonló limoniton, mint a rákói, 

 vannak a fehéres Calcit-kristályok, még pedig vagy az c [01T2} vagy egy 

 másik negatív romboeder, a mely talán /'[0221] vagy ehhez közel áll. 



A kristályokat görbült és erősen megtámadott lapjaik miatt nem 

 lehetett mérni. A tompább romboederek oldalélei mellett görbült skaleno- 

 eder lapok láthatók, a melyek utólagos oldási lapoknak tűnnek fel ; a 

 meredekebb romboederek lapjai a sarkcsúcsok felé görbültek, mintha 

 fokozatosan e jOll 2} lapjaiba mennének át. A kristályok nagysága 3 — 5 mm 

 közt változik. A darab szintén a m. kir. kincstári bányából való. 



Végül köszönetet mondok dr. Krenner József egyet, tanár úrnak, 

 mint a budapesti tudományegyetem ásványtani intézet igazgatójának, 

 hogy szíves engedelmével vizsgálataimat a nevezett intézetben végezhet- 

 tem és LoczKA József múzeumi igazgatóör úrnak, hogy néhány minöle- 

 ges elemzést szíves volt elvégezni. 



A YAS BORSÓ. 



TeEITZ PÉTEEtÖl. 



Az Alföld a geológiai jelenkor kezdetén általában mocsaras terület volt. 

 A folyók völgye, pl. a Tisza, Hortobágy, Körös, Maros, Bega, Temes-völgye, a 

 mai szintnél sokkal magasabban feküdt. A tavaszi árvizek nem egyes medrek- 

 ben, hanem óriási területen szétömölve futottak le, úgy hogy az egyik folyó 

 vize messze a torkolat felett ömlött bele a másik völgyébe. Az Alföld nagy 

 medenczéje folytonosan sülyed. A sülyedés azonban nem egyenletes, hanem 

 egyes vonalak mentén gyorsabb. E gyorsabban sülyedö vonalak mentén árkok 

 keletkeztek, melyeket az egyes folyók végleges medernek használtak fel. Ilyeu 



