500 TÁRSULATI CílYlíK. 



2. De. Prinz Gyula a «piszkei chimortieriák» és az «Uj adatok a frechiella 

 nem ismeretéhez » czímű dolgozatait bemutatta, azután Zsgyár-hegység orotektoni- 

 kájárúl beszélt. A csernyei, már közölt alsó-dogger korú ammonites-faunában a 

 dumortierianemet 4 faj, a piszkeiben pedig ;2 faj képviseli u. m. a Dumorlicria 

 DumorHeri, Thioll. n. var. stricta, Prinz. és a D. cvolutissima, Prinz. miit. multi- 

 costata, Prinz. Utóbbi eddig csak Cseruyéről volt ismeretes. A frechiella-nem a 

 Gerecse-bg. felső-liászában is előfordul. Előadó a esernyei és piszkei faunából 

 három fajt és egy változatot határozott meg : 1. Frechiella curvata, Prinz. ?. /•')■. 

 hamnierkareiisis, Stolley. 2.o. Ft: kannnerluirensis, Stolley. n. var. gereenensin, 

 Prinz. 3. Fr. panr.onica, Prinz. nov. sp. A Zsgy ár-hegy ség északnyugoti lejtője 

 Uhlig szerint két rétegboltozat maradványa ; a hegység szélét a kevésbbé gyűrő- 

 dött kiegyenlítési öv fiatalabb korú rétegei alkotják. Előadó a kőzettani hasonlóság 

 alapján valószinűiiek mondja, hogy a Zsgyár-hg. északnyugatra fekvő rétegei paleo- 

 zói és triász-koruak, s ha gyűrődés érte is azokat, a Zsgyár-hg. mai arczulata 

 főként a vetődések eredményeként alakult ki. 



BöCKH János az előadót a HANTKENtől a turóczi medencze keleti szélén felfe- 

 dezett daetyloporákra figyelmezteti. 



Dr. LóczY Lajos azokra a nehézségekre mutat rá, a melyek az orotektouikai 

 tanulmányokkal járnak. Figyelmeztet a Simplonra, ahol igen kitűnő tektouikusoli, 

 a hány megfigyelő, annyiféle szelvényt készítettek. De ha a meztelen sziklákból 

 álló magas hegyláncok megfigyelése is annyi nehézséggel jár, még szaporodik az 

 ott, mint pl. a Bakonyban vagy ahol az előadó járt, az alacsonyabb Kárpátokban, 

 ahol az erdő talaja majdnem teljesen betakarja a rétegeket. Bár valószínűnek tartja, 

 hogy a kérdéses területen vetődések is szerepeltek, mégis azon a véleményen van, 

 hogy a régibb gyűrődéseket teljesen figyelmen kívül hagyni nem szabad. 



3. Dr. Papp KÁROLY előterjeszti Lackner Antal következő czimü dolgozatát : 

 Újabb adatok a kazanesdi kénkovabánya geológiai viszonyainak 

 az ismeretéhez. 



A szerző röviden felsorolván azon nézeteket, amelyeket a kazanesdi Pyrit- 

 tömzsök eredetéről a külföldi szakemberek nyilvánítottak, rátér a kőzetek ismer- 

 tetésére. A környék uralkodó kőzete az uralitos diabas, a gabbro, íjuarczporphyr 

 és granodiorit. Az utóbbiakat vékony telérszerű dy ke- okban találjuk a kovandok 

 mentén. Valamennyi Pyrit-kibuvásnál ott van vagy a quarczporphyr vagy a gra- 

 nodiorit. Ezek után aligha beszélhetünk a kovandok magmatikus eredetéről, hanem 

 inkább ascensio útján kell magyaráznunk a kovandok képződését. A kőzetek üre- 

 geiben levő Calcit és Zeolithok is thermális hatásokra utalnak. Ezzel szemben 

 Messena párisi bánya-geologus azt mondja, hogy a Pyrit-tömzsuk magmatikus ere-, 

 detüek és csak a rézérczek a postvulkános képződmények. 



Messena szerint tehát a Kazanesd-Almásel vidékén levő érezek több korból 

 származnak s ha a diabas kitörését a triászba tesszük, úgy a gabbrok s mela- 

 phyrok későbben — talán a jurában — törtek át ezen kőzeteken; a quarczporphyr a 

 krétában s a granodiorit talán már a harmadkorban tört fel. így tehát az érezek 

 is különböző korúak. 



Dr. PÁLFY MÓR az elhangzottakra megjegyzi, hogy megfigyelései szerint a 

 melaphyr, diabas és a quarczporphyr egy korbeli eredetűek, mert tufáik vegyesen 

 alálhiitók az Érchegységben b helyenként világosan láthatni, amint ezekre a vegyes 

 tufákra a felső jurakoru szirtes mészkövek rátelepültek. 



Dr. LóczY Lajos teljesen osztja Dr. Pálfy Mór nézetét s fölemlíti, hogy a 

 Maros völgyében az alsó kréta rétegek alján előfordul egy konglomorát, amelyben 

 a juramészkő diabas és quarczporphyr zárványai vegj-esen fordulnak elő. 



