BOCKH JÁNOS 



A nópbéke pálmaágának árnyéka alatt a magyarhoni földtani társulat 

 a második millenniumban is ki akarja venni a maga részét abból a nagy 

 munkából, mely országot hatalmassá es nagygyá, népet bölcscsé és gazdaggá 

 tesz: a közművelődés munkájából ! 



II. 



A GEOLÓGIA FEJLÖHÉSÉNEK EÖY[D TÖRTÉNETE MAGYAK- 

 ORSZÁGON nT4-TÖL 1896-IG* 



BÖCKH jÁNOS-tÓl. 



Ha visszatekintünk e tudományág múltjára és ha még oly rövideu is 

 átpillantjuk fejlődésének történetét, lehetetlen nem felismerni ama szoros 

 kapcsot, mely a geológia és bányászat közt éppen úgy létezett a múltban is, 

 mint az a két szak közt időközben beállt bifurcatió daczára mai napig is 

 fennáll. Hisz maga azon férfi, a kinek nevéhez fűződik a geológiának rend- 

 szerbe való szedése és így igazi tudománynyá felavatása, Abeahám Gott- 

 LiEB Wernek, a freibergi bányász-akadémia egykori tanára, bányász volt. 

 Ez időtájban (1785) a mineralogiai és bányamivelesi discipliuák tanítása 

 bányászati főiskoláinkban rendszerint egy tanerő kezében volt még össz- 

 pontosítva. Werner ezen tanokhoz a geognosiát fűzte, mely végre geoló- 

 giává fejlődött ki. Werner kortársa volt nemes Born Ignácz geniális hazánk- 

 fia, úgy a hazai, mint egyáltalán a bányászati, mineralogia-geognostikai 

 ismeretek egyik főterjesztője. Hazánk bányavidékein tett utazásait 23 levélben 

 leírta (Briefe über mineral. Gegenstánde auf einer Reise etc. Frankfurt und 

 Leipzig, 1774.) és ezek kortársainak érdeklődését annyira felkeltették, hogy 

 egymás után lefordították angolra, francziára és olaszra. E levelek alapján 

 BoRN loNÁcz-ot az utódok a bánsági ' geológia ősatyjának is elkeresz- 

 telték. Mint a prágai kir. cseh tudományos társulat egyik alapítója e tár- 

 sulat közlönyeiben többször írt; így p. o. az V. kötetben (178í2), a hol a 

 «Vom gediegenen Spiessglaskönig in Siebenbürgen D-ről szól. Még előbb, 

 1777-ben a lU. kötetben egy szintén jó hírnévnek örvendő szerzővel 

 találkozunk, t. i. ÜELius-sal, a ki a wNacbricht von ungarischen Opalen und 

 Weltaugen* czimű czikket közölte és Sternberg János -sal, ki 1786-ban 

 <iVersuch einer Geschichte der ung. Erdbeben» czímű czikkét közölte. 



Mária Terézia királynénk v. BoRN-t 1776ban Bécsbe hivatta, hogy a 



* Szerzőnek egy nagyobb terjedehuű tannhnányáuak kivonata, mely «A m. kir 

 földtani intézet és kiállítúsi tárgyai* czíniü íü/.etbeu megjelent. Biulaiiest, ISlXi. 



