A GEOLÓGIA TÖRTENETE MAGYARORSZÁGON. 



cs. kir. udvari ásvánj'tani gyűjteményt rendezze és leírja. Itt nemsokára 

 középpontja lett a tudományos törekvéseknek. Az arany és ezüst érezek 

 amalgamatiójával is foglalkozott és II. JózsEF-töl engedélyt nyert arra, hogy 

 a kísérletek Selmeezbányán nagyban végeztessenek. Ez alkalomból több ve- 

 gyészt és mineraiogust hívott oda, még 178(>-ban és a Selmeczbánya melletti 

 Szklenón egy valóságos kis bányászat-mineralogiai congressust tartottak, 

 melyen egy oly eszme megvalósítása fölött tanácskoztak, mely nagyszeríísé- 

 gében párját valóban ritkítja és amelynek nem volt kisebb czélja, mint hogy 

 ((Societát der Bergbaiikunde» név alatt az egész világ bányászatára és rokon 

 elemeire kiterjedő oly egyletet alakítsanak, mely tagjait közleményeik révén 

 egymással megismertetné és kapcsolatba hozná. E társulat köréből már 

 1789-ben megjelent a kiadványok első kötete Lipcsében. Ebben találjuk 

 MÜLLER cs. kir. gubernium-tanácsos es föbánya- és sófelügyelö Zalathnán, 

 ((Mineralgeschichte der Goldbergwerke in dem Vöröspataker Gebirge in 

 Síebenbürgen, uebst einer Karte" czímű közleményét. Azon időben, midőn 

 BoRN megkezdette működését Bécsben, 1778-ban Pozsonyban és Lipcsében 

 Klein Milály evang. lelkész hazánkfiától megjelent egy munka következő 

 czímmel: «Sammlung merkwürdigster Naturseltenheiten des Königreiches 

 Ungarno. Ugyanez időszakban egy másik hazánkfia is kivált munkássága 

 által s ez nemes Fichtel János Ehrenreich, az erdélyi gubernium tanácsosa 

 volt, ki hazánk ismertetése körül széles tevékenységet fejtett ki s mind- 

 járt első helyen említem «Des Herrn Johann Ehrenreich von Fichtel Bei- 

 trag zur Mineralgeschichte von Síebenbürgen. Erster Theil, welcher die 

 Nachricht von den Versteinerungen enthálti> czímű művét, melyhez sora- 

 kozik a <'Zweiter Theil, welcher die Geschichte des Steinsalzes enthált>». 

 Nagy érdemeket szerzett magának az 1791-ben kiadott « Mineralogische 

 Bemerkungen vou den Karpathen» czímű két részből álló könyvével, vala- 

 mint az 1794-ben megjelent « Mineralogische Aufsátze» czímű művével, 

 melyben egyebeken kívül az erdélyi Erczhegység nevezetesebb bányavidékei 

 arany előfordulásával foglalkozik. Ha az előbb megnevezett tudósok müvei 

 külföldön és német nyelven közöltettek, a mint régibb szerzők művei 

 pedig, mint p. Kölesért S. oAuraria Romano-Dacicaw czímű műve 1717-ben 

 vagy Fridwalsky János (1767) műve latin nyelven jelentek meg, kétsze- 

 resen érdemes figyelmünkre egy oly szerző, ki még a múlt század lejárta 

 előtt magyar nyelven iparkodott szakunk ismereteit terjeszteni, s ez 

 Benkö Ferencz ref. lelkész és nagyenyedi tanár, ki az első magyar 

 mineralogiát írta és 1786-ban saját költségén Kolozsvártt kiadta. 1791-ben 

 Zay Sámuel adott ki ugyancsak magyar nyelven egy mineralogiát Komá- 

 romban. E könyv az ásványokon kívül kőzetekre is kiterjeszkedik, s végül 

 toldalékként, de igen fogyatékosan a «kövé-váltakról» is megemlékezik. 

 Ugyancsak ezen időben megkezdette Windisch Károly Gottlieb, Pozsony 

 város egykori polgármestere és több külföldi tudós társaság tagja, az «Un- 



