BüCKH JÁNOS : 



garisches Magazin oder Beitriige zur imgarischen Geschichte, Geographie, 

 Naturwissenschaft der dahin einschlagenden Litteratun) czímtí gyűjtemé- 

 nyes kiadványokat, melyek 1788-ig Pozsonyban megjelentek. 



E kiadványsorozatban külünösen szakunkba vágókkal is találkozunk, 

 mint p. 0. «Nachricht von einer merkwürdigen Höhlei> (Agtelek), továbbá 

 «Yon den Salzpfützen bei Ilmitz und Apetlen in der Wieselburger Gespan- 

 schaft)), «Nachricht von den Sauerbrunnen zu Herlan in der Abaujvárer 

 Gespanscbaft und in der Gegend von Cservenitza, wo die berühmten Opale 

 geíunden wurdem) és több mással is, a mint külön ki akarom emelni még 

 C. D. Bartsch: «Bemerkungen über den Plattenseew czímű közleményét. 

 Hazánk bányászatának már akkorában kifejlett volta, ásványkincsének gaz- 

 dagsága, valamint a begységeink és rónáink nyújtotta változatosság az 

 összetételben es kifejlődésben rég magára vonta nemcsak bontitársaink, de 

 a külföldi szaktudósok figyelmét és ezek közül többen nálunk rövidebb 

 vagy bosszabb időkön át tartózkodtak s így az országgal jobban meg is 

 ismerkedtek. Ugyancsak a múlt század utolsó két decenniamára esnek Fkanz 

 Griselini flVersuch einer polit. und uatürl. Gescbicbte des Temes- 

 várer Banats)), meg Johann Jákob FERBER-nek 1780-ban kiadott ((Physi- 

 kaliscb-Metaliurgische Abbandlungen über die Gebirge und Bergwerke in 

 Ungarn)) czímű munkái. 17'.»7-ben Eobert Towson Londonban («Travels 

 in Hungary witb a short account of Vienna in tbe year 1793i) czímű köny- 

 vét adta ki, melyben a mellekelt térképen országunknak utbaejtett ré- 

 szei geologiailag már színezve vannak. Ha felemlítjük meg a következő 

 czímű műveket melyeket a múlt század második felében élt szaktudósaink 

 írtak, u. m. Delius Christoph Traugott: «Anleitungzu derBergbaukunsto, 

 Giov. Ant. Scopoli: <iCrystallographia Hungarica», Buchholz .Jakab: 

 '•Bescbreibung des wundervoUen Karpatbíschen Sclmee-Gebirgess Hager 

 János Dániel: oUeber das Vorkommen des Goldes in Siebenbürgenw, 

 Hacquet:« Neueste physikaliscb-politische Eeisen in den Jabren 1788 — 170ői) 

 es Jens EsMARK : «Kurze Bescbreibung einer mineralogiscben Keise durch 

 Ungarn, Siebenbürgen und das Banatw stb., meg kell adni nekik azon elisme- 

 erést, bogy tudományunk fiatal voltának daczára derekasan iparkodtak annak 

 terjesztését előmozdítani. 1770-ben Mária Tekézia királynőnk a selmecz- 

 bányai bányaiskolát bányász-akadémiává alakította át, melyhez Jacquin Vil- 

 Mos-t a mineralogia és cbemiatanárává nevezte ki, feladatává tétetvén egyebek 

 között az, bogy belföldi ásványokból es kőzetekből egy gyűjteményt is össze- 

 állítson. Utódjai dr. Scopoli János es PiUprecht Antal voltak. Mind két név 

 a tudományos világ előtt jól ismeretes. Eleinte az akadémián a bányamű- 

 veléstant a mennyiségtan tanára a vegytan tanárával felváltva tanították ; 

 és itt Haidinger Károly és a század elején Keichetzer Xavér Ferencz 

 neveivel találkozunk (az előbbi tudományunk nagy mestere, Haidinííer 

 Vilmos atyja vala), később a bányaművelestan részére egy harmadik tan- 



