A (íEOLOGIA törtenete MAGYARORSZÁGON. 7 



szek szerveztetvén, ennek réven Delius Traugott Kristóf addig bánsági 

 hányaigazgató jutott mint tanár az akadémia kötelékébe. Bányászatunk e 

 díszének neve órökké emlékezetes fog maradni. Ot követte liclitenfelsi 

 Peithner Tádk, mind a kettő irodalmilag is a legelőnyösebben ismeretes és 

 Delius «Anleitung zur Bergbaukuust etc.» czímű művével hírnévre 

 tett szert. 



Noha a múlt század végén tudományos életünkben a visszaesés jelei 

 konstatálhatok, mégis 11. József elhunyta után a nemzeti élet erösebb 

 nyilvánulása! láthatók ; nemzeti nyelvünk ápolása lép előtérbe, és tudósaink 

 egy magyar tudós társaság eszméjével foglalkoznak, melynek megvalósulása 

 gróf Széchenyi István, e nagylelkű föur nevéhez van kötve. Atyja gróf Szé- 

 chenyi Ferencz még 1802-ben nemzetünknek ajándékozta becses könyv- 

 tárát és gyűjteményeit, s így nemzeti múzeumunk alapját megvetette. 

 1837-ben íogtak a jelenlegi múzeum felépítéséhez, mely czélra még az 

 1832/3()-ik évi törvényczikkel 500.000 forintot vetett ki az országgyűlés. 



Múzeumunkban nemcsak hazánk földjének gazdag kincses tárházát 

 l)irjuk, hanem egyszersmind a tudományos kutatások, irodalmunk és az isme- 

 retek fejlesztésének hajlékát is. Gyűjteményei közül az ásványtani, hála 

 dr. semsei Semsey Andor úr fejedelmi bőkezűségének és buzgó tisztviselői 

 fáradozásának, immár világhírű lett, a fosszil emlősök gyűjteménye pedig szin- 

 tén a legszebb hírnévnek örvend. 



Ugyancsak a múlt század vegén letűnt folyóirataink helyebe 18()2-ben 

 Pesten egy újat látunk megjelenni, a «Zeitschrift von und fűr Ungarn zur 

 Beförderung der Vaterlándis^hen Geschichte, Erdkunde und Literaturi> 

 czim alatt és Schedius Lajos egyetemi tanár szerkesztésében. 



E folyóirat vegyes tartalmú, de vannak benne geológiai rövidebb czik- 

 kek is. így Kitaibel Pál egy czikke : «Allgemeíne Ansichten der Oberfláche 

 des Bodens von Ungarn »: Joh. Cristian v. ENGFL-töl : «Etwas über den Ge- 

 sundbrunnen bei Neu-Lublau in der Zipser Gespanschaft etc, nebst einer 

 kurzen Nachricht vom Bartfelder Sauerbrunnen)); Berzevitzy GEROELY-től: 

 "Ueber den Torf in Ungarn » stb. Ugyancsak a század elejéről néhány kü- 

 lön megjelent utazási leírás is felemlíthető, melyek, ha nem is tartoznak a 

 tiszta szakirodalomhoz, mégis bányászatunkat vagy tudományunk egyéb 

 ágait is érdeklő feljegyzéseket tartalmaznak. így itj. gróf Teleki Domonkos 

 könyve <'Egy néhány hazai utazások leírása Tót- és Horvátországoknak is- 

 meretével együtt)), mely 1805-ben németül is megjelent, továbbá «Gróf 

 Batthyányi Vincze Utazása Magyar- Országnak, Erdélynek, Moldáviának és 

 Bukkovinának egy részén által », mely Pesten jelent meg 1818-ban. 

 E könyvben szerző a Mátra- hegységről is megemlékezik, annak kőzeteit 

 megnevezvén. Bredeczky Sámuel hazánkfíától jelent meg a «Topographí- 

 sches Taschenbuch fűr Ungarn auf das Jahr 1802. Oedenburg 1801 »- 

 melyet 1803 — 1805 a «Beytráge zur Topographie des Königreichs Ungarn » 



