BOCKH JÁNOS : 



követett és melyhez 18()7-ben a «Neue Beitráge zur Topograpliie und Sta- 

 tistik des Königreiches UngarnM járult. E gyűjtőmű vek számos adattal já- 

 rulnak hazánk természettudományi ismertetéséhez. Itt találunk Berzeviczi 

 Gergely- tol egy levelet a tarpataki völgy leírásával; Asböth János a 

 Magas-Tátra Zöldtó környékének ismertetését adja ; Bredetzky Sámuel- 

 töl ('Öteinkohlen bei Oedeuburg" czímű dolgozatát találjuk, melyben említi, 

 hogy Sopron körül nagy mennyiségben fordulnak elo kövületek stb. : több 

 érdekes adat foglaltatik a Fertő-tavára vonatkozó közleményében, említi a 

 tőzeget Eszterháza vidékéről és a láp földet Boz (Holling) tájáról es egy Sopron 

 melletti homokgödörből elephas -fogat is ; leírásából látható továbbá, hogy már 

 az ő idejében erősen művelték a szt.-margítaí kőbányákat, az anyagot Bécsbe 

 szállítván. Említem végre BREDETZKY-nek Soprontól Szombathelyre tett 

 utazása leírásának egy töredéket, melyben Nyékről (Neekenmarkt) szép 

 szappankö (Saponit) előfordulását jelzi és a ritzingi ásványszén-előfordulá- 

 sával foglalkozik. A kőszegi hegyet gnájsznak tartja, de különösen meg- 

 említendő, hogy közleménye folyamán a Sághegyre és Kis- Somlyóra is ríieek- 

 tálván, az előbbinek kupalakját hangsúlyozza, — honnan, mint mondja, szép 

 bazaltot is hozott, — s ezt egyenesen a vulkán névvel is illeti, melynek tetején 

 értesülése szerint, egy kráternek nyomai még most is mutatkoznak ; a Lenk- 

 től Borostyánkőn felfedezett «Serpentin-Achat»»-ot ez alkalommal szintén fel- 

 kereste. A pöstyéni fürdő ismertetésével, valamint a «Aus dem Mineral- 

 reich» czikkeivel záródik le a Ill-ik kötet. A következő kötetben Genersich 

 lelkész a «Physisch-topographischc üebersicht des Zipser Komitats» 

 ismertetésében, nevezetesen Késmárk, Lőcse es Poprád környékével foglal- 

 kozik, továbbá a közetekkel, melyek véleménye szerint ott fellépnek és szóba 

 ejti a vidék nevezetesebb ásványvizeit, nemkülönben a Leibicz, Poprád 

 melletti Teplítz regi bányaműveleteit, szintúgy a Kírálykő tájáról is egy ősrégi 

 ■tárnátemlít, mely úgy látszik, hajdanában arany tartalmú közetekre hajtatott. 

 Felsorolja továbbá egy Brünnben kiadott «Patriotisches Tagblatt etc.» 

 czímű lapban megjelent hazánkra vonatkozó czikkeket. mint p. o. a 

 Lénk J. V.-től Borostyánkönéi felfedezett, tőle «Serpentin-Agathnak el- 

 nevezett kőzet leírását)). A «Neue Beitráge)) -be jjíllantván, ezekből Kaisz 

 KERESzTÉLY-től az agtelekí Baradlát illető közlemény idézhető, melyben a 

 szerző a barlangképződés okozójául a vulkanismust tekinti es elég furcsán 

 kijelenti, «das8 diese Höhlen und Vertiefungen ebenso víele brennende 

 Kráter ehemals gewesen seienw. Ezen kijelentés nem maradt egy isme- 

 retlen részéről ellenmondás nélkül, a mint ezután maga Bredetzky is tett 

 ellenvető megjegyzéseket: a neptunisták és vulkánisták közötti egykori vil- 

 longás e sorokban is mutat még némi nyomokat. Felemlítem még Bredetzky 

 '•Beiseerinnerungen über Ungarn u. Galizien. Wien, 1809.)) czímű muokáját. 

 melynek (iGeognostische Ansicht') czímű külön fejezete a pozsonyi gránitról 

 szól; felemlíti továbbá a Szent-György melletti lecsapolt Surt es a Csek- 



