A GEOLÓGIA TORTENKTE MAGYARORSZÁGON. 



lész (Laudschütz) mellett megfigyelt régi partot. A szepesi Maguránál a 

 kárimti homolikö területén utazva, a következőket írja: «Der Mineraloge 

 und Geognose hat wenig Ausbeute auf dieser Keise zu erwarten ; Sandstein 

 und immer Sandstein » záróul pedig röviden még felemlíti a közeteket, 

 melyeket gyűjtött. Itt kiváuunk végre még megemlékezni arról is, hogy 

 181:2-ben Eeichetzer Ferencz hazánkfia adta ki «Anleitung zur Geognosie, 

 insbesondere zur Gebirgskunde. Nach Wernejí für die k, k. Berg-Akademie 

 bearbeitetw ezimü könyvet. Mint az elöbbeniböl látható, az a kevés folyó- 

 irat is, mely a múlt század végen és a jelen század elején keletkezett, mind 

 a mellett, hogy német nyelven szerkesztetett és akkori viszonyaink közt 

 nagyobb olvasókörre nem számíthatott, csak rövid eletü volt, s egymásután 

 letűnt ismét a napirendről. Valóságos esemény számba megy tehát, midőn 

 Isi 7-ben Pesten Trattner János Tamás a « Tudományos Gyűjtemény »-t 

 magyarnyelven adta ki, mely 1817 — 1841-ig XXY évfolyammal jelent 

 meg '.jOU kötetben. Ezen hézagpótló folyóirat szintén vegyes tartalmú, de 

 találkozunk szakunkba vágó czikkekkel is. így idézzük Clementis közlemé- 

 nyét a Baradláról; Csaplovits JÁNos-ét Arányid káról; Fáy ANDRÁs-ét Párád- 

 ról ; Kang Ferdinánd- ós Kajdacsy TERÉziA-ét a meteor kövekről : Kölesy 

 ViNczE-ét az abaligeti barlangról, Partsch Pál és Eies János FERENcz-ét a 

 balatoni kecskekörmökről; Töltényi SzANiszLÓ-ét a budai hegyekben talál- 

 ható ásványokról ; Jankovich MiKLÖs-ét a villogó drágaköveknek ismereté- 

 ről: Vásárhelyi JÁNos-ét a dagadó forrásról Biharmegyében stb. Legyen ezek 

 tudományos értéke ma már bárminő, mégis tiszteletben kell azokat tar- 

 tani, mert az ismeretek terjesztését czélzó e törekvések még oly időre esnek, 

 melyről SzÁsz Károly a magyar tudós társaság rendes tagjai első lS30-ban 

 történt megválasztása alkalmával elmondta: «Nem kevés nehézseggel 

 járt, a nyelvtudományín kívül, a többi osztályokban érdemes írókat találni*. 

 A "Tudományos Gyűjtemény*) volt irodalmunkban az első, még pedig 

 nemzeti nyelven irt nagyobbszerti tudományos vállalat. A jelen század ele- 

 jén azonban még egyéb, részben külön megjelent munkákkal is találko- 

 zunk. Hazánkfiai es azok sorából, a kik bár idegen születésűek, állandóan 

 letelepedtek köztünk, megnevezhetők Lénk Joh. Wenzel : <(Neue Entdeckung 

 eines Steins nach systematischer Benahmung des unterzeichneten Erfin- 

 ders etc.»; Schönbauer József Antal: cNeue analitische Methode die Mine- 

 ralie nund ihre Bestandtheile richtig zu bestimmen etc. » ; Schönbauer Vincze : 

 ffMinerie ^letallorum Hungária^ et Transilvania? etc.»; Arz Johannes: dAgri 

 Sabesiensis eto) Ez időben adta ki Zipser Keresztély András: «Ver8uch 

 •eines topographisch-mineralogischen Handbuches von Ungarn ect. » czímü 

 müvét ; Jónás József pedig «Ungarns Mineralreich etc, dargestellt von Joseph 

 Jónás, Custos der vereinigteu Naturalien, technologischen und Modellen- 

 JKabinete ím ungarischen National-Museum etc. Pest, 1820. » czímü 

 könyvét. E szerző (szül. 1787-ben Selmeczbányán, meghalt 1821-ben), kitől 



