1 D BÖCKH JÁNOS : 



egyéb mineralogiai közleményeket is bírunk, a Sklenó vidéki trachytjaink 

 hyalin módosulataival foglalkozó sorai megérdemlik még ma is figyel- 

 ni imket. 



Utána Kovács Mihály, a pesti egyetem tanára, rászánta magát a 

 ((Lexicon Mineralogieum Enneaglottum«-jának kiadására, mely 1822-ben 

 jelent meg Pesten. 



A század elejéről továbbá megemlíthetők Sennovitz: «Beschreibung 

 d. karp. Gebirges von Eperies bis Tokaj » ; dr. Haberle Károly Konst. K. 

 tanár, a kitől l)otanikai és meteorológiai téren kifejtett tevékenységén kívül 

 szakunkba vágó közleményeket is bírunk, ú. m. «Ueber vollkommen dich- 

 ten und vollkommen crystallísírten Olivin aus Ungarn», (Hesperus 1817) 

 (iBeschreibung einer neuen Art Braunkohlengattung*), «l'e])er den ecbten 

 ungariscben Alaunstein^ iSchweígers c Journal »), düeber den díchten 

 Bítterkalko (Ghelens Journab)); megnevezhető továbbá Martini C.-töl «Die 

 geogn. Verháltnisse des SchemnitzerBergwerksvereins)) (Gilberts «Anualen))) 

 és wBriefe über die ung. Mineralogíe (Hesperus) 1823.» Az 1830-as évekre 

 esnek, hogy hazánkfiai közül még néhányat említsek, Bieltz Mihály 

 és FANGH-nak a »Transylvamá»-ban. vagy Leonhard és Bronn «Jahrl)Uch 

 für Mineralogíe o-ban megjelent közleményei és felszólalásai. Mindezekből 

 látjuk, hogy a politikai viszontagságoknak daczára, századunk első három 

 decenniumában mégis akadtak hazánkfiai közt olyanok, a kik a szakunkba 

 vágó ismeretek fejlesztését nem tévesztették szem elől : volt akkor ugyan 

 már magyar nyelvű, szakunkat szintén szolgáló folyóiratunk is. a fentebb 

 említett ("Tudományos Gyűjtemény-), de ez egymaga minden igényt nem 

 elégíthetett ki. és így a külön megjelent müvek mellett számos közleményt 

 látunk a külföld irodalmában napfényre jutni, hol azon időlien, melyről 

 szólok, megizmosodott, sőt már speciális tudományágakat szolgáh) folyó- 

 iratok is léteztek, ú. m. a LEONHARD-tólmeg 1807-ben megkezdett "Tascheu- 

 buch für die gesammte Mineralogíe etc. », melynek mostani czime '(Neues 

 Jahrbuch für Mineralogíe, Geologíe und Palsentologie*). Még századunk 

 elején adta ki Andreas Schütz, a becsi cs. kir. természettani es természet- 

 rajzi gyűjtemények igazgatója, a ((Physikalisch-Míneralogische Beschreibung 

 des Gold- und Sill)erbergwerkes zu Szekerembe bey Nagyág ím Siebenbür- 

 gen etc.o czíiuü könyvecskéjét. E műveben a szerző megismerteti ezen 

 tellur-bányászat geognostikai viszonyait és e mellett itt-ott az erdélyi Erez- 

 hegység egyéb pontjaira is tesz megjegyzéseket, a mint érinti az Erczhegy- 

 ség. Almás, Tekerő, Tatarcsd és Pojana vídékbeli achát. chalcedon. carneol 

 stl». előfordulásait es végül még nevezetesen a faczebányai es oíitenbanyai 

 arany előjöveteleknek szentel néhány lapot. 1806-ban Staszie Stan kiadta 

 ((Carta geologica totius Polonia\ Moldávia-, TransilvaniiB et partis Hun- 

 gariie et YalachÍ!e» czímü térképét, es Sternberg .Toachim gróf a ((Reíse 

 nach den ungarischen Bergstádten Schemnítz, Neusohl, Schmölnítz, dem 



