A GEOLÓGIA TÖRTENETE MAGYARORSZÁGON. 1 1 



Karpathengebirg und Pesth im Jahre 1807. Wien, I80S)) ezímü munkájával 

 az országnak ismertetését czólzó irodalomhoz járult; lSl(;-l)au Wild- 

 HELM GoTTLiEB Ernst Becker, freibergí bányanagy « Journal einer berg- 

 mánnisehen Eeise durch Ungarn und Siebenbürgen»> czímű műve jelent meg 

 Freibergben. lS18-ban F. ö, Beudant tudományos vizsgálatok czéljából be- 

 utazta hazánkat, ez utazás eredményéül a kitűnő franczia tudós «Voyage- 

 Minéralogique et Géologique en Hongrie» czímü műve 18í22-ben jelent meg 

 Parisban. Figyelme mindenekelőtt Selmeczbánya és Körraöczbánya vidéke fele 

 irányult, mert mint mondja, ez útjának föezélja az volt, tanulmányozni mind 

 ama problematikus közeteket, melyeknek legnagyobb részét bizonytalanul 

 a wsaxum metalliferum» vagy "láváké) elnevezéseivel illették. Beudant 

 nagy munkájában hazánk földtani viszonyait oly kiterjedt mérvben tárgyalja, 

 mint előtte senki, és kétség nem lehet, hogy műve Magyarország geológiájára 

 nevezetesen ennek vulkáni kőzeteire nézve alapvető jelentőséggel bír, 

 trachytjainkat illetőleg pedig épi)enséggel classikusnak mondható. lS29-böl 

 birjuk G. G. PuscH-tól az wUeber die geognostische Constitution der Kar- 

 pathen und der Nordkarpathen-Lándert) (Karsten's Archiv 18Í29. I.) czímű 

 közleményt és C. C. von Leonhard kiadásában a «Geognostisches Gemálde 

 von Deutschland etc. von Ami Bouéd czímü könyvet. Hazánkról BouÉ 

 egyebek közt a következőleg nyilatkozik : « . . . im Xationalmuseum sind 

 schöne, mitunter vortreífhche Sammlungen der meisten Provinzen Ungarns 

 und vorzüglich der Berg-Reviere ...» és paboontologiai gyűjteményeinkről 

 szólva azt mondja, «das Nationalmuseum zu Pesth besitzt eineu grossen 

 Pieichthum von Ueberbleibseln fossiler Vierfüssler, die zumal an den Ufern 

 der Theiss u. s. w. gefunden werden ...» A harmadkori területek részletes 

 tárgyalására áttérve, ezek lerakodásait hét csoportra felosztja, melyeket a 

 párisi medencze lerakodásaival összehasonlítja és ezután az egyes cso- 

 portok felléptével részletesen foglalkozik, mi által országunkra vonatko- 

 zólag számos adatot közöl. Meg kell emlékeznem végre meg Buchowny 

 1830-ban megjelent a «Description du districte des mines de Nagyág 

 Journ. de geolog. p.BouÉ, Jobert etRozÉ)) czímü közleményéről s nyomban 

 Albrecht v. Sydow «Bemerkungen auf einer Beise im Jahre 1827 durch 

 die Beskiden etc. nach den Central-Karpathen. Berlin, 18o0.» czímü dolgo- 

 zatáról. A. v. Sydow könyve, habár első sorban a földrajzot illeti, számos 

 helyen egyenesen szakunkat is érdekli. Ha röviden visszapillantunk azok 

 sorára, a kik századunk első három decenniumában hazánk földtani viszo- 

 nyai felderítése körül fáradoztak, konstatálhatjuk, hogy köztük nem egyszer 

 olyannal is találkozunk, a kit megelégedéssel számíthatunk honfitársaink 

 közé, mert Asboth J.ános, Berzeviczy Gergely, Bredetzky Sámuel, 

 Genersich K. J., Patzovszky A., Sennovitz Mátyás. Schönbauer J. A. és 

 íia ViNczE, Haberle Károly, Kitaibel P., Eeichetzer Xavér Ferencz és 

 Zipser András neveit mindig csak hálás visszaemlékezéssel fogjuk idézni ; 



