1 '2 BÖCKH JÁNOS : 



de nem volna igazságos és egyenesen háládatlanság megfeledkezni ama 

 kiváló érdemekről, melyeket a külföld tudósai, a kik hozzánk ellátogattak, 

 tudományunk fejlődése és országunk földtani és l)ányá8zati viszonyai fel- 

 deritése körül szereztek magoknak. A. BouÉ, F. S. Beüdant, A. Stütz 

 stb. neveit mindig hálás emlékünkben fogjuk őrizni. Pótlólag meg- 

 említjük, hogy 1826-ra esik A. BouÉ Erdélyre vonatkozó geológiai térképé- 

 nek egybeállítása, melyet saját és Lill von Lilienbach megfigyelései 

 nyomán állított össze, azonban kézirat maradt. 1826 — í27-ben fogana- 

 tosította Partsch Pál utazásait a Királyhágón túli országrészben, de sajnos, 

 jelentései az irattárba kerültek es csak Fkanz v. Hauee utján nyerünk tudo- 

 mást a szóban forgó dolgozatokban rejlő megfigyelésekről. Följeyzéseinek 

 másolata megvan a báró BRUCKEXTHAL-féle könyvtárban Nagy-Szebenben. 

 Midőn így tárgyunk fonalán századunk negyedik decenniuma küszöbe felé 

 közeledünk, meg egy, nemzetünkre nézve nagy horderejű eseményről keh 

 megemlékeznünk s ez a Magyar Tudós Társaság megalapítása. 



Az 18:25. szeptember 1 1 -ére összehívott országgyűlésen Nagy Pál so- 

 proni követ hatalmas felszólalása után következett be tudvalevőleg ama nagj- 

 horderejű pillanat, melyben gróf Széchenyi István előlépve, egy esztendei 

 jövedelmét (OO.OOO frtot) a honi nyelv előmenetelére szentelé, s nagylelkű 

 áldozatkészsége nyomban utánzásra is talált, mi által a Magyar Tudós 

 Társaság megalapítva és biztosítva lett. Az alapszabályok és az ügyrend 

 1831-ben szentesítést nyertek. Megválasztatván a titkárok és pénztárnok, a 

 Magyar Tudós Társaság, vagy mint most mondják a Magyar Tudományos 

 Akadémia első nagy gyűlése 18:>1. február I 4-én nyílt meg Pesten. 



A Magyar Tudományos Társaság első alaprajza szerint hat osztály 

 állíttatott fel, ú. m. nyelvtudományi, philosophíai, történelmi, mathematikai, 

 törvény- és természettudományi, azóta úgy az alapszabályokat, mint az osztá- 

 lyok csoportosítását természetesen módosították. A Magyar Tudományos 

 Akadémia kiadványaiban számos hazánkra vonatkozó geológiai és minera- 

 logiai ismertetés található, még pedig nemzeti nyelvünkön közölve és 

 Így kiadványai tudományunkat illetőleg kimagasló helyet foglalnak el. 

 A nemzeti ébredés korszakában azonban más, szakunkat közel érintő hazai 

 intézmények is létesíttettek ; így Bene Ferencz kir. tanácsos, az orvosi kar 

 •elnöke és az orvos-sebészeti tanulmányok igazgatója, 1840-ben a m. orvosok 

 és természetvizsgálók vándorgyűléseinek alapját vetette meg. Az első nagy- 

 gyűlést az 1841-ik ev május hó 29 — 31-iki időszakra összehívta Pestre, hol az 

 meg is tartatott, melyet ezután nemsokára reá, t. i. 1841. szeptember 

 <■) — D-ig, ugyancsak Pesten, a második vándorgyűlés követte és ezekhez 

 azután az évek folyamán mai napig, az ország különböző városaiban meg- 

 tartott vándorgyűlések sorakoztak. A magyar orvosok és természetvizs- 

 gálók vándorgyűlése alkalmával közölt munkálatok es az e gyűlések al- 

 kalmából kiadott külön monográfiák hazánk természetrajzi ismertetésé- 



