A GEOLÓGIA TÖRTENETE MAGYARORSZÁGON. 13: 



hez nagy mervbeu hozzájárultak, s nem egy hasznos institutió eszméje 

 ezek alkalmával testesült meg. mint p. o. a királyi magyar természet- 

 tudományi társulat, vagy pedig a magyarhoni földtani társulat megala- 

 pitása. Az első az évek folyamán évről-évre gyarapodott és legvirágzóbl- 

 társulataink közé tartozik. Számos becses közleményével és kiadványával 

 kiváló érdemeket szerzett magának hazánk természettudományi irány- 

 ban való átkutatása es ismertetése körül. 1849. májusl)an megalakult a 

 ((Siebenbürgischer Vérein für Naturwissensehaften zu Hermannstadt» ; 

 első kiadványa 1850-ben jelent meg, és idáig 44 évfolyam tanúskodik tudo- 

 mányos téren való tevékenységéről. 



Ha így az 1830 — 50. evi időközben mindjobban kidomborodni látjuk 

 institutióinkat, melyek tudományunk mívelését zászlójukra írták, nem 

 szabad megfeledkeznünk azon külföldi férfiakról és intézetekről sem, melyek 

 hazánkat illető geológiai ismertetések útján nagy érdemeket szereztek. 

 l(S33-ból LiLL V. LiLiENBACH a Kárpátokra vonatkozó geológiai térképe 

 említendő, mely halála után a «Tafeln zur Statistik der Österreichischen 

 Monarchiew czímű kiadványban jelent meg és LiLL-nek még 18i:23-iki uta- 

 zásában gyökeredzik. Ugyancsak J 833-ban Georg Gottlieb Pusch adta ki 

 "Geognostische Beschreibung von Polen, so wie der übrigen Xord- 

 karpathen-Lánder» czímü művét. Szintén 1833-ban Ami BouÉ a Lill de 

 LiLENBACH-nak 18^3-, 1825- és 1827-ben a Kárpátokban tett utazásaira vo- 

 natkozó, hátrahagyott jegyzökönyvei nyomán egybeállította és jegyzetekkel 

 kísérte az ezekben közlésre kívánatosnak találtakat, s ehhez Erdély geológiai 

 térképének vázlatát is csatolta. 



1845-ben Haidinger YiLMos-tól megjelent a (iGeognostische üel)er- 

 sichtskarteder OesterreichíschenMonarchie. Wien, 1845. » czimücartographiai 

 mű. Az 1847 — 1851-ig terjedő időszakban adta ki Haidinger a cBerichte 

 über die Mittheilungen der Freunde der Naturwissensehaften in Wien» 

 czímü gyüjtőművet, mely éppen úgy, mint az ezen kiváló tudós által ugyan- 

 csak 1 847-től 1851-íg kiadott «Naturwissenschaftliche Abhandlungen, gesam- 

 melt und durch Subscription herausgegeben » czímű mű hazánk természet- 

 rajzi viszonyaira vonatkozólag számos becses közleményt tartalmaz (így 

 Pettkó János hazánkfiától). Az 1835 — 1840-ik években megjelent «Annalen 

 des "Wiener Museums der Naturgeschichte» czímű két évfolyamában, 

 végre a bécsi tud. akadémia kiadványaiban is számos, hazánk viszonyaira 

 vonatkozó dolgozat található, 



A Magyar Tudós Társaság (1830) és a Természettudományi Tár- 

 sulat (1841) életbe lépte után valamennyi disciplina között a geológia 

 volt az első, melynek ápolására egy külön társulat alakulása propo- 

 náltatott Zipser András részéről. Javaslata a magyar orvosok cs ter- 

 mészetvizsgálók 1847-ben Sopronban tartott vándorgyűlése alkalmával 

 elfogadtatván, a gyűlés akkori elnöke a protectorátust magára vállalta és az. 



