1(5 SCHMIDT SÁNDOR: 



E sorok czelja tehát az, hogy az 189r)-ik évi ezredéves országos kiállításon 

 beniutatott bányászatnak legalább általános képét följegyezzük. 



A bányászat körébe tartoznak ismeretesen az érez-, só- és szénbánya- 

 müvek, melyekhez még tágabb értelemben a kőfejtéseket, a drágakő- és ás- 

 ványbányákat is (gyémánt-, nemes-opálbányák stb.) sorolhatni. Mindezek 

 rendkívül fontos színterei az ipari tevékenységnek, mert a nyers anyagok 

 termelését czélozzák, a mely utóbbiak nélkül kultúránk nemcsak hogy vesz- 

 tegelni volna kénytelen, hanem egyúttal általában kultúránk létele ezen 

 nyers anyagokkal egybe is forrván, nélkülök a kultúra maga alig gon- 

 dolható. 



Magyarhon a mélység mindennemű kincseiben gazdag és a mi ásvá- 

 nyos termékeinek változatosságát és kiválóságát illeti, alig van egy ország is 

 a föld kerekén, mely mellett ez utóbbi tekintetekben háttérbe szorulna. 

 Magyarhon bányászata tényleg fényes múltra tekinthet vissza, és hogy a 

 jelen az elmúlthoz képest éppen nem megfelelő, e részben is úgy mint 

 másokban, sajnos, hogy különböző természetű kedvezőtlen viszonyok nyo- 

 mását érezzük. 



A bányászat eredete, csakúgy a mint majdnem minden más emberi 

 tevékenységé, a homályos őskorba nyúlik vissza. Berthelot legújabb közlései 

 nyomán a suezi öböl közelében a Síiiai bányáit kell a történelem előtti 

 időkből ismeretessé vált bányák legidösebbikének tekintenünk, hol a keresz- 

 tény sera előtt már legalább 5000 évvel bányászták a rezet. Tulajdonképen 

 való eredetét tekintve azonban német tudomány ez, melynek igazi tűzhelye 

 a népvándorlások pusztító forrongásai után főleg a Kajna és a felső Maina 

 völgyeiben volt s e tájakról világszerte szétáradott ugyan, de még ma is 

 déli Afrikában úgy mint a távol nyugaton és keleten ahányakban egyaránt 

 a jól ismert «Glück auf» hangzik elibénk. 



Magyarhon a bányászat tudományos fejlesztésében kivette a maga 

 fontos részét. A modern repesztő munkát, névszerint a puskapor luü; re- 

 pesztő munkákra való használását legelőször Selmeczhánya híres bányáiban, 

 1627 február 8-án kezdették meg. A bányaművelési technika ezen új neme 

 innét áradt szét meglehetős gyorsan, minek következtében a bányák terme- 

 lése egy új, eredményekben gazdag korszakba lépett. Az úgynevezett 

 kereszt fejtési Zipser 1740-ben ugyancsak Selmeczbányán eszelte ki és innét 

 terjedt az el a távolba is. 



De hazánk bányaműveiben a/, elmúlt időkben nemcsiik a genialis 

 gondolkozásnak tanujeleit találjuk, hanem bányászaink őrködő szeme sem 

 lankadt soha, ha arról volt szó, hogy egy igazi elöhaladást, történt légyen 

 az bárhol, észrevenni és alkalmazni kellett. Ismeretes dolog, hogy a gőz- 

 gépek feltalálásának indító okául lényegileg a cornwalli bányákban a víz- 

 kiemelés nehézségei tekinthetők. Az első efajta gépet, Newcomen úgyneve- 

 zett tüzes gépjét Angliában 1712-ben állították fel és íme 1722-ben Selmecz- 



