A BÁNYÁSZAT 18%-BAN. 



17 



bányán is volt már egy ilyen gép, söt 1773-ban már három is, holott 

 Németországban az első enemű gőzgépekre csak 1778-ban akadunk. 



A bánj^amüvek czéljaira olyannyira megfelelő szívógépet, az úgyne- 

 vezett i'izoszlopos gépet is Selmeczl)ánya szolgáltatta, hol a legelsőt 1749-ben 

 HÖLL József gépfelügyelő építette. Innét terjedtek el ők is mindenfelé. 



A mint meg másrészt Magyarhon hegyei már a római idők előtt is 

 ontották a kincseket, ép lígy a tiszta észnek, az igazi tudománynak nem egy 

 kincse fakadt hazánk bányahelyein is. Elég ha c?ak Scopoli, Delius, 



A liányásziit ós koliászat cs.n'iioka. 



Wehrle stb. neveire hivatkozom. Az 1770-beu Mária Terézia alapította 

 selmeczbányai m. kir. bányászati és erdészeti Akadémia könyves szekré- 

 nyében lehetett az ő munkáikat a kiállításon látni. 



Nézzük most, mit tárt bányászatunkból a jelen az 1896-ik évi ezred- 

 eves országos kiállításon elibénk. Meg kell vallanom, hogy e kiállításon 

 Magyarhon bányászatáról egybefüggő képet kapni alig lehetett, mert bá- 

 nyászatunk több egyes részre, egyes pavillonba volt osztva, mely utób- 

 biak java része ugyan térbelileg egymáshoz közel, a kiállítási terület dél- 

 keleti sarkában feküdt, de voltak egyes fontosabb bányamüvek e csoport- 

 tól isolálva nagyobb távolságokban is. 



A bányászat és kohászat csarnoka volt az az épület, hol legalább egy 



Földtani Közlöny, XXVII. köt. 1897. - 



