A BÁNYÁSZAT 189fi-BAN. 19 



mégis csak egy és ugyanazon dologról, a földkéreg természetének, történe- 

 tének kinyomozásáról van szó. Belőlük ismerjük meg a jelen állapotot, a 

 mely ismeretre a bányásznak úgy, mint a mezőgazdának, de sőt mindenki- 

 nek egyaránt okvetlen szüksége van, a kinek csak munkájában a föld kér- 

 gével van dolga. 



A m. kir. földtani intézetnek a bányászati-kohászati csarnokban volt 

 kiállításából általában bepillanthattunk ezen intézet fontos, tudományos 

 szolgálataiba. Az intézetnek a legjobb erőkből álló tisztikara a tudomány 

 magas színvonalán áll, a mint ezt az ö kiállításuknak fénypontját képező 

 részletes geológiai térképen (1 : 75.000) láthatni, mely a krassó-szörény- 

 tiiegíjci KözépJiegyséfi és szomszédos területének geológiai fölvételét mu- 

 tatja be, BöcKH János, Halaváts Gyula, telegdi Koth Lajos és dr. Schafarzik 

 Ferencz uraknak az 1877 — 1895 időközre eső munkálataival. E nagy tér- 

 kép 14 lapból van összeállítva és rajta 60 geológiai elkülönítés látható. Egy 

 igen becses stratigraphiai- pakeontologiai, valamint gazdag kőzettani gyűj- 

 temény járulékai egyúttal bizonyítékai is ez elsőrangú munkálatnak, 

 melyet kétségtelenül a legmagasabb fokú elismerés illet meg. A krassó- 

 szörenymegyei Középhegység érczes vidékének ásványait is, névszerint 

 Vaskő, Dogndcska, Oravicza, Csiklova, Szászkabánya és Uj-Moldova 

 termőhelyekről ugyanitt láttuk kiálHtva, mely utóbbi gyűjtemény az előb- 

 bieket nemcsak hogy kívánatos módon kiegészíti, hanem egyúttal legalább 

 hazánk ezen részét az ásványok szempontjából is méltóan bemutatta. 



A m. kir. földtani intézetnek egyéb itt kiállított és számos eredeti 

 példányt is tartalmazó becses gyűjteményeitől eltekintve, már csak a ki- 

 állított példányok nagy számát is véve, két imposans gyűjtemény vonta 

 magára a figyelmet, névszerint a magyar korona országainak iparilag érté- 

 -kesílhető kőzetei (összesen 896 darab) és az építőipari szempontból neveze- 

 tesebb külföldi kőzetek sorozata (642 darab). 



E két nagy gyűjtemény a legékesebben szóló bizonyíték a m. kir. föld- 

 tani intézet tisztviselőinek folytonos tevékenységéről úgy mint szívós kitar- 

 tásáról egyaránt, mert csakis ily módon lehetett egyrészt Semsey Andor úr 

 folytonos bőkezűségével, másrészt meg másoknak támogatásával két ily 

 nagyszabású kőzet sorozatot aránylag rövid idö alatt megteremteni. Meg 

 kell azonban jegyeznem, hogy egyelőre e két gyűjtemény nekem inkább 

 csak tisztán muzeális, mintsem gyakorlati természetűnek tűnt fel, mert 

 a jelző czédulákon semmi adatot sem láttam, melyek legalább az egyes elő- 

 fordulásoknak módjáról és mennyiségéről felvilágosítottak volna. Minden 

 kezdet nehéz, de tudom jól, hogy földtani intézetünk gyűjteményeit minden 

 tekintetben ki fogja egészíteni, mihelyest a megkívántató móddal is ren- 

 delkezik. 



Egy-egy külön gyűjtemény volt a magyar korona országainak (U- 

 4'dtiyfizéii, asphalt, hiiumenes-márga, földviasz és petróleum mintái egy- 



