20 SCHMIDT sáxdor: 



részt (96 példány), másrészt a magyar korona országainak agya(ijai,márgni 

 és festék föld jel (446 darab). A földtani intézet kiállításának már említett 

 különös ketté osztása hozta azután magával, hogy Magyarország twfái, 

 valamint a ((gazdasági iparban fölhasználható közönséges agyagok és a 

 gyakrabban előforduló talajjavitó kőzetek» gyűjteménye már a mezőgaz- 

 dasági csarnokba került. 



Mindennemű kiállításnak igen hasznos, mert áttekinthető kiegészítői 

 a diagrammok vagy a hasonló czélokra szolgáló térképek, graphicumok 

 egyáltalán. A földtani intézet tisztviselőinek és munkatársainak gondos 

 geológiai térképeitől eltekintve, az említett ábrázolásoknak gazdag választé- 

 kában gyönyörködhettünk. Itt volt egy az 1 : 900.000 méretű térképen Böckh 

 János és Gesell Sándor összeállításában vA magyar korona országai terü- 

 letén mivelésben és feltáró félben levő nemesfém, i^rcz, vaskő, kősó c% 

 egyéb értékesíthető ásványok előfordulási helyei» czímű hasznos és érdekes 

 munka látható, mely a következő bányakijelöléseket tartalmazta, u. m. 

 arany, ezüst, aranyezüst, aranyezüstólom, réz, réz és ólom, vaskő, mangán, 

 chromvaskő, vassulfid, kobalt, ólom, ólomréz és vasércz, antimon, gálma, 

 kén, higany, nemes opál, kősó, timsó, petróleum, földgyanta, és lignit, 

 kőszén, barnaszén, lignit bányászata rendes mivelésben es feltáró félben, 

 mintegy tartalomjegyzéke hazánk nyersanyag gazdagságának, változatossá- 

 gának. E térkép igazi helyén földszint, a főbejárattal szemben a bányászati- 

 kohászati csarnok összes kiállításainak mintegy bevezetője gyanánt lett 

 volna, csak úgy mint a hogy egyáltalán a m. kir. földtani intézet egységes 

 kiállítása kellett volna, hogy ezen csarnokban a természetes kezdetet 

 alkossa. 



Kalecsinszky Sándor egy térképen (1 : 900.000) a magyar korona or- 

 szágai megvizsgált agyagjai na 1: termőhelyeit egyúttal a tűzállósági fokoza- 

 tok kitüntetésével mutatta be, dr. Posewitz Tivadar Magyarország tőzeg- 

 telepeit (a mezőgazdasági csarnokban), dr. Staub Móricz pedig az ő-^rilági nö- 

 vények magyarországi lelethelyeit ábrázolták gondosan kiállított térképeken. 

 A mezőgazdasági csarnokban lényegileg az agronomus geológiai mun- 

 kálatok kiállítását valamint az intézetnek a vízügyekre vonatkozó különféle 

 tevékenységét lehetett látni. Itt volt egy gyűjtemény a közönséges lalajja- 

 vitó kőzetekből, láthattunk egy tanulságos sorozatot, mely kőzeteket és 

 mállási terményeiket tartalmazta, számos talajmiidát és mecindtikai talaj- 

 elemzési eredményeket, valamint a hazánk székes lalajail jellemző minták- 

 ból is egy gazdag sorozatot. A térképek sokaságában voltalc «A magyar 

 korona országainak reiides vizvezetéssel ellátott városai ^k ((A Tisza folyó 

 folyamterületének vízeresztő és vízrekesztő kőzetcin, «A magyar korona 

 országahiak ásványos vizű forrásain, (a védőterületekkel biró források 

 külön kitüntetésével), «yl magyar korona országainak artézi és fúrt 

 kútjain, mindezek dr. Szontagh TAMÁs-nak mintaszerűen gondos s/.er- 



