A BÁNYÁSZAT 189G-BAN. 21 



kesztésében, összeállításában. Inkább a részletekbe hatoló térképek vol- 

 tak azok, melyek Pécs sz. kir. városnak geológiai ós vízügyi viszonyaira, 

 n lierkulesfürdő forrÁSYéáö területére vonatkoztak. Az említett térképen 

 kívül hazánk arfézi kútjait, ezen kivált a magyar alföldre nézve első rangú 

 fontosságú műveket még Halaváts Gyula igen gondos munkái is teljes el- 

 ismerésre méltóan képviselték, melyeknek sorából az artézi kutaknak az 

 eredeti fúrópróbákból egybeállított szelvényei és legkivált az « Alföld déli 

 részének föJdtani szelvénye, fektetve a zombori, szabadkai, szegedi, hód- 

 mezővásárhelyi és szentesi artézi kutakon át» (1 :500) kiválóan figyelemre 

 méltók voltak. A 2\sza folyó völgyének hydrophysikai viszonyait geológiai 

 alajjon bemutató térkép azon benső kapcsolatra utalt, mely a geológia és a 

 vizépítészet minden rendű munkálatai között fennáll, röviden geológusaink- 

 nak sokoldalú fontos tevékenysége itt is igen előtérbe lépett. 



Inkey Béla és Trbitz Péter agrouom-geologiai térképei méltó helyet 

 foglaltak el a földtani intézet munkálatainak sorában és egyúttal az e nemű 

 vizsgálati módokat kiállított készülékekkel és kellékekkel is demonstrálva 

 láttuk. 



A m. kir. földtani intézet tevékenységét még a többi tudományos 

 munkálatok, az Evkönyvek, Térképek stb. mutatták be és egy vázlat a 

 m. kir. földtani intézet földtani felvételeinek állásáról 1896 május 1-én 

 számolt be. Ez utóbbin látni lehetett, hogy az « országos részletes földtani 

 fölvételek (1868— 1896)», «átnézetes földtani fölvételek (1870—1875)), 

 «bányageologiai fölvételek (1883 — 1896))), wagronom-geologiai fölvételek 

 (1891 — 1896))) sorozatában a nevezett intézet hazánknak mily nagy terje- 

 delmű térségeit kutatta már át. 



Az elmondottakból tiszta világos, hogy mint lehet a geológiát haszon- 

 nal érvényesíteni az emberi tevékenységnek mindazon területein, melyek a 

 föld szilárd kérgére vannak utalva. Innét származik nagy jelentősége 

 még akkor is, ha a bányászattól teljesen eltekintünk. Az e nemű kutatások 

 fontosságát hazánkban a kiegyezés után meglehetősen hamar belátták, mint 

 €zt a m. kir. földtani intézet alapítása is 1869-ben bizonyítja. Azóta teljes 

 27 esztendő múlt el, és az alapvető tudományos munkálatokhoz immár a 

 gyakorlati élet kívánalmainak egész tömege is járult, melyekkel szemben a 

 földtani intézetnek ugyancsak meg kell állani a helyét, ügy látom, hogy itt 

 van már a legfőbb ideje annak is, hogy ezen annyira érdemes mint méltó 

 intézmény további megfelelő fejlődéshez jusson, melynek értelmében geoló- 

 gusaink tevékenysége ne darabolódnék szét, hanem hogy az akadály nélkül 

 simulhasson az alapvető tudományos munkálatokhoz egyrészt, másrészt 

 pedig a mindennapos életnek fölmerülő geológiai kérdéseihez is. 



Örvendetes dolog azt látni, hogy a geológiai ismeretek nálunk általá- 

 ban már meglehetősen el vannak terjedve. így a mezőgazdasági csarnok- 

 ban, a szölöszet külön pavillonjában stb. talajmintákkal, talajelemzésekkel 



