22 SCHMIDT SÁNDOR 



bőven találkoztunk és hogy az egyes bányaművek kiállításaiban is a geoló- 

 giai viszonyokra tekintettel voltak, az önként következik. Ez utóbbi szem- 

 pontból első sorban a selmeczháayai m. kir. bányaigazgatóság hánya-geo- 

 logiai osztályát kell említenem. Cseh Lajos bányatanácsos munkálatai itt 

 különösen figyelemre méltók, de ez osztálylyal a m. kir. bányászat ál- 

 talában a külföldnek is mintául szolgálhat, A nevezett bányatanácsosnak 

 gondos geológiai térképein kívül csak a selmeczi bányaterületre vonatkozó 

 kitűnő vájóvég-képeket kívánom még megemlíteni, mint a mely utóbbiak 

 a technikai kiállítás szempontjából is pompásaknak voltak mondhatók. 



II. Szénbányák. 



A világ összes széntermelése 1895 vegén 578.209.000 tonna volt. 

 Nagy-Britannia, Egyesült-Államok és Németország ezen sorrendben a világ 

 legtöbb szenet termelő államai, e három együtt az összes széntermelésnek 

 mintegy 82 százalékját szolgáltatja. Magyarhon összes széntermelése 1895-ben 

 4.543.000 tonnára rúgott, IG. 859.000 forint értékben, mennyiség szerint 

 tehát ez a világ termelésének mintegy 0,8o/o-ja. 



Magyarhon meglehetős nagyszámú széntelepei ifjabb geológiai eredé- 

 süek ugyan, mert a crtr&ou-periodus igazi kőszeneit csak Krassó-Szöréiiy 

 megyében találjuk, és ugyanott még valamint Pécs és Törcsvár vidékén a 

 /ias-epochába tartozó, az úgynevezett Bakony éjszaknyugati részén vala- 

 mint Bihar megyében pedig /i;r6'/íi-periodusbeli szeneink vannak ugyan, de 

 hazánk többi figyelemre méltó eddig ismert széntelepe már a kenozoi í^xa. 

 (az ú. n. harmadkor) terméke. De a mi hazánknak ezen utóbb említett 

 szeneit, az úgynevezett barnaszeneket illeti, az ö értékük nemcsak elterjedett- 

 ségükben es a telepek tetemes vastagságában áll, hanem egyúttal viszonylag 

 kitűnő minőségükben is. 



Magyarhon szénbányászata nem régi keletű. Mindössze a 18-ik század 

 második feléhez követhető visszafelé. Hazánkban a legelső szénbányát Sopron 

 környékén nyitották meg, hol az 1 750-es évek elején állítólag egy pásztor tüzet 

 rakott a hegyen és másnap álmélkodva látta, hogy ég a hegy. A Brennberg 

 névnek ez volna az eredete, mely hegyen a szénbánya 1753-ban nyílt meg. 

 Egy másik híradás nyomán az ottani széntelepekre egy németországi eredésű 

 kovács bukkant, a ki már hazulról tudta, hogy az ásvány szén milyen jól 

 használható. 



De legyen bármiképpen is a dolog. Magyarhon legrégibb szénbányája 

 a brennbergi Sopron megyében, mely a bányászat- kohászati csarnokban a 

 vBrennbergi kőszénbáiiya részvény-társaságit kiállításában igen sikerülten 

 volt képviselve. E bányamű eddigi összes termelése 2.808.000, az i895-ik 

 évi pedig 73.000 tonnát tett ki. A bánya modern kezeléséről sikerült 

 graphikai ábrázolatok, átnézeti térképek, szelvények, rendelkezési tervek, 



