A BÁNYÁSZAT 1890-BAN. 23 



valamint a vidéknek egy domborművű térképe is tanúskodtak. A bánya- 

 műnek még 1825-böl származó emlékkönyve érdekes maradványa az elmúlt 

 időknek. 



Komárom és Krastió- Szörény megyékben is ugyancsak még a múlt 

 században lődöztek fel néhány széntelepet, de a többit mind már a folyó 

 században ismerték meg, így az első évtizedben a pécsieket, azután az 

 (üiiiavölgyieket Esztergom megyében stb. Salgó-Tariáii népszerű szén- 

 bányáit Nógrád megyében csak 1840-ben nyitották meg, és a mint az újabb 

 időkben az átalános siker három főrugója : a vasútépítés, a gőzhajózás és a 

 gyáripar nálunk is lendülni kezdett, a többi szénbánya föltárása sem váratott 

 sokáig magára. 



Ott hol a szabadalmazott osztrák-magyar Allamvasilt-társaság magyar 

 bányáinak, hutáinak és uradalmainak külön épületében a Magyarhonban 

 Resiczán 1873-ban épült legelső gőzmozdony, a « Hungária », látható volt, 

 láttuk egyúttal a társaságnak bányászati-geológiai kiállítását is. A terület 

 ásványait, kőzeteit és kövületeit mutatták itt be, kivülök egy szép fejtési 

 mintát (1 : fíO) valamint geológiai térképeket is lehetett találni. A Szekidról 

 származó hazai legkitűnőbb szén valamint az ugyancsak kitűnő Has- szenek 

 Domán-Resicza és Steierdorf-Anina bányáiból a figyelmet ép úgy magukra 

 vonták, mint a szénből esztergált dísztárgyak (gyertyatartók, pezsgős palacz- 

 kok, obelíszkek stb.) kiállítása is. 



Á bányászat-kohászati csarnokban külön fülkét foglalt el az Első csász, 

 kir. szabadalmazott Duna- Gőzhajózási Társaság szénbányászatának ki- 

 állítása, a mely bányák Péc>i szab. kir. város területén, továbbá Szabolcs, 

 Somogy, Vasas, Hosszúhetény, Váralja, Máza és Kárász községekben össze- 

 sen 24,5 km^ területet foglalnak el. Ezen annyira fontos szénbányamű rend- 

 kívül ízléses kiálHtása megfelelő arányban állott azon fokhoz, a melyet a 

 hazai szénbányák sorában elfoglal. Pécs környékének geológiai viszonyait 

 tudvalevőleg Böckh János ismertette meg egy valóban mesterkézre valló terje- 

 delmes tanulmányban. E terület Has-epochabeli kőszeneinek kitűnősége, 

 a nagymérvű termelés, a minden tekintetben modern berendezések vala- 

 mennyien e bányaművet hazai szénbányáink sorában az elsők közé emelik. 

 Elég, ha csak arra gondolunk, hogy e szóbanforgó szénbányákban 1895-ben 

 584.000 1 kőszenet, 1 2.300 1 coke-ot, 29.400 t briquette-et termeltek, össze- 

 sen pedig ott 3441 munkás dolgozott, és e bányaművek jelentőségét azonnal 

 be fogjuk látni. 



Pécs városának környékén már régóta ismerték ugyan a széntelepeket, 

 de semmi jelentőségük sem volt, sőt inkább a szénkibuvások csak csökkentették 

 a szőllők értékét, mert a mint ezt az 189;}-ban elhunyt, a mily érdemes egy- 

 úttal annyira kitűnő tudósunk Hantken Miksa egyetemi tanár a magj^ar 

 korona országainak széntelepeit és szénbányászatát tárgyaló művében 



