í>4 SCHMIDT SÁNDOR 



mondja, a kovácsok el-eljárogattak az ilyen helyekre szenet ásni és egy- 

 úttal nagy károkat is okoztak. 



Lassacskán fölsza2)orodott azonban a szénbányák száma, de a bányá- 

 szat mindaddig igen tökéletlen volt, míg csak az 1830-ban alapitott Duna- 

 gözhajózási társaság saját szénfogyasztását kielégítendő, az ottani szénbányá- 

 kat megvásárolván, 185o-ban ö maga is bányászni nem kezdett. E vidéken 

 ezután 1853-tól 1895-ig összesen 1:2. 385.400 1 kőszenet termeltek és ma 

 már az évi széntermelés a saját fogyasztás mértékét régen meghaladva, a 

 pécsi kőszén egy igen eltérj edett, becses fűtőanyagot szolgáltat. 



Ezen szénbányák kiállítása, mint már jeleztem is, méltán utal ezen 

 ipartelep kiváló magasfokú fejlettségére, mely szempontból nemcsak a hazai 

 szénbányák között, hanem egyúttal a kontinens hasonló bányaműveinek 

 sorában is a legelsők mellé sorolható. 



A kiállításon mindenekelőtt egy gazdag geológiai gyűjtemény illusztrálta 

 a teológiai viszonyokat, melyben egy, nemrégiben a :255 m mély András- 

 akna 11 -ik fekvésében talált saíír<?/s-c.si^oí?/a, valamint több óviásicalarnites 

 maradványok is magokra vonták a figyelmet. A telepedési viszonyokat 

 1:100 méretarányú szelvények ábrázolták, graphikai rajzok és photo- 

 araphiák voltak a további tanulságos kiegészítések. A bányászszerszámok 

 gazdag választéka, valamint változatos minták tanúbizonyságot szolgáltattak 

 a bányaművek korszerű techn'kai berendezéséről. Középen állott egy teljesen 

 fölszerelt aknaszáj a szállítócsészékkel és ha még a gazdagon képviselve volt 

 köszénmintákat, közöttük az ezen bányákból ösmeretes sajátságos gömb- 

 alaku szeneket, valamint a többi, részben albumokba foglalt tárgyakat is 

 tekintetbe veszszük, csak halovány képét adhatjuk vissza a kiállított tanul- 

 ságos látnivalóknak. Ez a pompás kiállítás okvetlenül egy jobb fekvésű 

 helyet érdemelt volna annál, a hol tényleg félig eldugva, kedvezőtlen világí- 

 tásban látható volt. 



Az ugyancsak kitűnő és coke termelésre igen alkalmas berzászkai lias 

 kőszénterületet a Guttmann Testvérek csak igen gyarlón képviselték. Photo- 

 graphiák, köszénminták, egy látszólag geologiailag színezett, minden felírás 

 nélkül kiállított relief -térkép semmi arányban sem állottak azon érdemmel, 

 melyet a nevezett tulajdonosok a berzászkai köszénbányászat fejlesztésében 

 oly annyira méltán megszereztek. 



A kiállítás területén hiába kerestem a Köszéniparegylet (Bécsben) tu- 

 lajdonát képező (likai (Csinger-völgy) veszprémmegyei kőszénbányák kiálh- 

 tását, pedig e kréta-korbeli szenet termelő bányák hazánk jelentékenyebb 

 bányamüveihez tartoznak ! A VIII. csoport katalógusában ugyan fel volt 

 sorolva egy bányatérkép innét, de bizony én legalább sehol sem tudtam reá 

 akadni. Hanem annál bővebben voltak képviselve a reánk nézve annyira 

 fontos, mert igen elterjedett harmadkorbeli szenek. 



Az úgynevezett esztergomi széiderület, a melynek pontos geológiai 



