A BÁNYÁSZAT 189G-BAN. Ü/ 



szép photograpliiák, térképek, szén- és coke-miuták, bányászszerszámok 

 voltak a többi kiállítási tárgyak és csak azt lehetett sajnálni, hogy kivált 

 az emiitett remek relief-térképhez úgyszólván semmi magyarázó szöveg sem 

 volt mellékelve. Ezen társaság szénbányászata egyébként a bányászati és 

 kohászati csarnokban Hunyad megye kiállításában is volt képviselve, hol 

 a többek között egy remek photograpbiai tájkép a figyelmet különösen ma- 

 gára vonta. A társaság széntermelése 1895-ben 213.000 tonnára rúgott. 



A Salgó - Tarjáni kőszénbánya részvény - társulat hunyadmegyei 



A Salgó-Tarjáni köszénbánya részvény-tár su'at pavillouja. 



szénbányászatát a bányászat-kohászati csarnokban lehetett látni. A Zsil- 

 völgy geológiai térképe (1 : 1440), photographiák, geológiai gyűjtemény ezen 

 kiállítást is igen tanulságossá tették. Ezen bányák azelőtt a brassói bánya- 

 és kohó részvény-egylet tulajdonában voltak s tőlük a Salgó-Tarjáni kőszén- 

 bánya részvény-társulat 181)5 januáriusában vásárolta meg. A széntermelés 

 1805-ben e bányákban 346.200 tonnára emelkedett és az 1896-ban 

 400.000 tonnára tehető, a mi mindenesetre jelentékeny mennyiség, kivált 

 ha számba veszszük, hogy a Zsil-völgy összes széntermelése 1868-ban csak 

 2000 tonnát tett ki. A salgó-tarjáni társaság hunyadmegyei szénbányái 

 Petrozsény, Petrilla és Livazény ( Aninósza bányatelep) községekben vannak. 

 A kiállításban láttam még e vidékről a Felső Zsilvölgyi kőszénbánya- 



