28 SCHMIDT SÁNDOR: 



társulat, Geebert Güido és Eotter József czégnek Vídkmi-Zsilvajdej köz- 

 ségben létező bányáit is képviselve. Bányatérkép (1 : 28,800) a vulkáni bánya 

 szelvénj^e (1 : 1000), helyzetrajz (1 : :2880), továbbá szénminták szolgáltak 

 ezen l!2.600t szenet termelő bányamüvek bemutatására. 



Hazánk fiatalabb harmadkori széntelepeinek sorában Salgó- Tarján 

 szénterülete igen kiváló helyet foglal el. Az itt termelt úgynevezett fénylő - 

 szén külsejére nézve a barnaszénhez éppen nem hasonlít, és ismert jó minő- 

 ségű tüzelőanj^agot szolgáltat. A Salgó-Tarján vidékén is már régóta ismer- 

 ték a széntelepeket, de a bányászást csak 1 848-ban kezdették meg. A ter- 

 melt szenet 1859-ig a csász. kir. szab. Dunagözhajózási társaság Tiszán járó 

 gőzhajóinak fogyasztására tengelyen szállították Szolnokra és Poroszlóra, és 

 hogy a közlekedésnek ez a módja semmiképpen sem volt kedvező a bányászat 

 föllendülése szempontjából, az önként következik. Mégis a széntermelés 

 ezen időszakban is évi átlagos 14.000 tonnára emelkedett. 



Mikor azután az 1861-ben alakult n Szent- István Jwszénbánya-rész- 

 vénytársaság» meggyőződött, hogy Salgó-Tarján környékén egy nagyobb 

 szabású szénbányamünek természetes előföltételeire a viszonyok kedvezők 

 és egyúttal a «Pest — Losoncz — Zólyom» vasút-társasággá is alakult, ez 

 utóbbi vállalattól számíthatni Salgó-Tarián szénbányái azon nagyszerű 

 föllendülésének kezdetét, melynek eredményeben ím Salgó- Tárj áiú kőszén- 

 hánya részvény -lársulatn manapság több mint egy milhó tonna évi szénter- 

 meléssel egyúttal hazánk legtöbb szenet termelő bánya-vállalata. 



Az ezredeves országos kiállításon e nevezett társaság egy külön epü- 

 letet emelt, melynek földszintjén a látogató egy kőszénbányabeli munka- 

 helynek dolgozó bányászok mintáival is fölszerelt, meglepően természethű 

 utánzatába lépett. Az emeleten azután mindennemű igen szép és tanulságos 

 gyűjteményeket, mintákat, valamint képeket, geológiai és egyéb térké- 

 peket stb. lehetett látni, úgy hogy e kiállítás átalában egyike volt a legjobban 

 sikerülteknek. Egyik legnevezetesebb hazai ipartelepünk volt itt képviselve, 

 mely technikai berendezésével és 3216 főnyi munkásaival mintegy kis 

 államot formál az államban. 



Az nEszakmagyar országi egyesitett köszénhánya és iparvállalat rész- 

 vény-társaság)) szénbányái részint az esztergomi szénterületen Tolcodon 

 vannak, részint pedig Nógrád megye területére, Baglyasalja, Karancsalja, 

 Mátraszele, Nemti stb. községek határaiba esnek. A társaság tokodi szén- 

 bányáiban a termelés megkezdése rövid időn várható, hol a feltárásokból és 

 ])erendezésekből mintegy 600.000 tonna évi széntermelést reménylenek. 

 A nógrádmegyei bányák már régóta üzemben vannak, és évi termelésük 

 mintegy 400.000 tonnára tehető. E társaság is kiállítását saját pavillonjá- 

 ban mutatta be, hol szép képek, térképek, gondos geológiai gyűjtemények, 

 szénminták stb. egy jól átgondolt és ízlésesen kiállított, gondosan szép és 

 tanulságos látványossággal szolgáltak. Egy Baglyasaljáról eredő szép ezápa- 



