36 scHMiDT Sándor: 



mutatott hányamtivei Felső-Kajanel-hen vannak. Ezen bányamű aranyter- 

 melése legutóbb 48 kg volt. 



A 29 kg színaranyat és 25 kg zúzóaranyat termelő ((Füzesd-Tresztia 

 aranybányán Landau Jakab bányamüvei Füzesei, Barbura, Magura, Top- 

 lica és Tresztia községekben vannak, a honnét származó szép, világos sárga 

 színű és finom szálakban termett aranyat is állítottak ki. 



Egyike hazánk legérdekesebb bányahelyeinek az arany-, ezüst- és réz- 

 bánya Nagyágon, melynek a legfelsőbb család, a m. kir. kincstár és magá- 

 nosok a tulajdonosai. Nagyágról és ércztermöhelyeiről, mint tudjuk, Inkey 

 BÉLA írt egy igen alapos és szép monographiát, mely munka úgy a mi fejlődő 

 bánya-geologiai irodalmunkban , mint pedig egyátalán eléggé fontos 

 dolgozat- 



Azon a tájképileg is igen szép vidéken, hol a Cselrds hegységnek déli 

 vége a Marosnak kitáguló völgyébe pillant alá, magasan, mintegy 800 mé- 

 ternyire a tenger szintája fölött fekszik Nagyág, manapság gazdag bánya- 

 hely és ritka ásványoknak világhírű termőhelye. 



Még a múlt század közepe táján egy erdős vadon volt ott, mígnem 

 az 1744. vagy 1745. években egy oláh kanász Born kapitánynak néhány 

 szürke érczdarabot nem hozott, melyben azután minden várakozás ellenére 

 gazdag arany tartalomra akadtak. Ez a szürke érez a mai )U(gydgil-ns.k 

 nevezett ásvány volt, mindjárt kezdetben világhírűvé válva azéi-t, mert 

 benne találták a « nemes* nv&nysít legelőször más « közönséges » elemekkel 

 vegyi kapcsolatban, vagyis órczesedve. De ebben az érczben 1782-ben 

 MüLLER VON Eeichenstein egy új elemet is, az aurum paradoxum vei me- 

 tallum problematicum nevűt födözte fel, melyet azután 1798-bau Klaproth 

 a «vén anyaföldtől kölcsönzött)) névvel telluriumnak keresztelt el. Az 

 ottani bányászat tehát ezen időpontoktól kezdve számítható, es kezdettől 

 fogva a tiszta bányászati érdeken kívül egyúttal fontos tudományos tekinte- 

 tek is fűződtek e bányaműhöz. Itt van a Transsylvaniáról sylvanil-níik ne- 

 vezett ritka ásvány hazája is, mely még Offenbánydn is, Torda-Aranyos 

 megyében terem. Hosszú időkön át e bányák voltak az egyedüliek, melyek- 

 ből az arany-tellur vegyületek érczei származtak és csakis az utolsó évtize- 

 dekben ismertünk meg Californiából és Coloradól)ól eredő hasonló ásványokat. 



Ezen világhírű bányák az ezredéves országos kiállításon csak gyöngén 

 voltak képviselve. Hunyad megye csoportos kiállításában láttam innét szár- 

 mazó photographiákat, szelvényeket, de a bányatérképek sok kívánni valót 

 hagytak hátra. Kőzetek és telérdarabok sem hiányoztak itt, és meg a magy. 

 kir. és társulati verespataki bányamű kiállítása mellett is voltak nagyági 

 stufák, közöttük termés arany és sylvanit is közszemlére téve. E bányamű 

 évente 145 kg aranyat termel. 



A a Budai It^ Apostol bányatársaság », melynek bányái Buda, hris- 

 tyor és Czereczel községek határaiban vannak, photographiákat, szép átnó- 



