A BÁNYÁSZAT 1896-BAN. 3^ 



láttuk, a mi különben nem csoda, mert rendkívüli ritka leletek is és azokat 

 a nyilvános gyűjteményekben, még pedig első sorban a Magyar Nemzeti 

 Múzeum kincsei között kell felkeresnünk. 



A <<Mayy. Jdr. és társulati Verespatak-orlai Szent-Kereszt altdrnai 

 arany- és ezüstbányan kiállításában lehetett ugyan igen szép és gazdag 

 aranystufákat látni, de nem lehetett azokat a mi világhírű aranykristályaink 

 igazi képviselőjének tekinteni. Egy lemezes arany volt kiváltképen feltűnő 

 és érdekes azért, mert a lemezek szabályos körvonalai világosan elárulták, 

 hogy a lemezek síkja az oktaéder egy lappárjával egyközes helyzetű ; e szép 

 darab értéke 200 frttal volt megadva. Érdekes volt itt egy 1773-ból eredő 

 ((Keviers Charteo is, a melyen kívül még terveket, mintákat, kőzeteket, 

 egyéb ásványokat, valamint az ősi római bányamüvelésből származó lelete- 

 ket is állítottak ki. A bányamű évi aranytermelése 64 kg. 



De hazánkban van még néhány, habár nem igen jelentékeny, olyan 

 aranytermőhely is, melyek a legidösehh kőzetekhez vannak kapcsolva. Ide 

 tartozik Magurka aranytermöhelye is, mely Német-Lipcse község határá- 

 ban, Liptómegyében van. E helyen a szép sárga színű arany főleg Antimo- 

 nit társaságában a gránitnak telérjeiben terem. A m. kir. Urvölgyi bánya- 

 hivatal kiállításában láttam a Magurka bányamű átnézeti térkópét (1 : 2880), 

 valamint az innét származó ásványokat és kőzeteket is, közöttük szép sárga 

 színű aranyat vaskos quarzba nőve. A magurkai bányamű évi aranytermése 

 legutóbb 10 kg volt. Ugyancsak Magurkán dolgozik még a Kapusztiszkó- 

 Mocsidlói bányatársaság is évi 0,5 kg arany termeléssel, mely azonban a 

 kiállításon nem volt képviselve. 



A nagybányai bányakerületből, mely mint megemlítettem, az « erdé- 

 lyi)) bányák után hazánkban a legtöbb aranyat szolgáltatja, a kereszthegyi 

 es veresvízi magyar királyi bányahivatalok Nagybányán állították ki az ide 

 vonatkozó tárgyakat. Itt voltak a többi között nagyobb, csiszolt felületű 

 telérdarabok, a Kereszthegyről tonnánként 0,07 kg arany- és 0,35 kg 

 ezüst-, Veresvízröl pedig 0,0098 kg arany-, 0,0318 kg ezüst- és 0,0186 kg 

 arany- és 0,06'J8 kg ezüst fémtartalommal. Szép bányatérképek, valamint 

 ásványok és közetek voltak e kiállítás díszei, az ásványok sorában quarzczal 

 termett világossárga színű termés arany is a Calasanti telérből Veresvízen. 

 A kereszthegyi bányaműből termés arany még nem ismeretes ugyan, ha- 

 nem igenis Kapnikbdnyáról, mindamellett a kapnikbányai m. kir. bánya- 

 es kohómíí kiállításában a termés aranyat nem tudtam fölfedezni. Kapnik- 

 bányát szép geológiai és átnézeti térkép (1 : 7500), bányatérkép, valamint 

 egy szemelvény ezen termőhelynek világszerte ismert híres szépségű ásvá- 

 nyaiból képviselte. E kincstári bányaművek évi arany termelése utoljára 

 Kereszthegyen 1 26, Veresvízen 59 és Kapnikbányán 1 9 kilogramm volt. 



így azután a tiszta aranynak területét azon örvendetes tudattal hag}'- 

 hatjuk el, hogy az aranybányászat hazánkban folytonos további kifejlődés- 



