41 



Hogy a világ ezüsttermelésének gyarapodását némileg megítélhessük, 

 elég ha megemlítem, hogy az 1884-ben kerek számban 2 millió kilogrammot 

 tett ki. yfagiiarlion ezüst-termelése átlagban az egyes utóbbi idÖszakokl)an 

 a következő volt : 1881 — 1885 : 16.500, 1886—1890: 16.900 kilogramm. 

 Az utolsó években pedig : 



Az ujabb időkben a legtöbb ezüstöt hazánkban 1867-ben 27.100 kg 

 tömeggel termeltek, a legkevesebbet, 15.050 kg-ot pedig 1884-ben. Az egyes 

 átlagok ezen időszakokban: 1867—1876: 21.780, 1877—1886: 17.180 

 1887 — 1894: 18.430 kilogrammra ragtak, a mely adatok a föllendülésről 

 éppen nem tanúskodnak. A kincstári bányák az 1881—1893 időközben 

 ezüsttermelésük szempontjából meglehetősen megtartották a szinvonalat, 

 valamivel töbl^et termeltek, mint a magánosok bányáiból kikerült ezüst- 

 mennyiségnek a kétszeresét. Az 1893. évben a magánbányák ezüsttermelése 

 a kétszeresnél többre emelkedett és így a kincstári bányák termelését túl is 

 szárnyalta; lS94-ben a magánbányák termelése azonban az 1893-iki 

 12.078 kg-ról 7.574 kg-ra szökkent vissza és 1895-ben hazánkban összesen 

 20.432 kg készáru ezüstöt termeltek, es pedig 12.689 kg-ot a kincstári 

 bányamíivekben es 7.743 kg-ot a magánosok bányáiban. Ezen 1895. évi 

 mennyiség a világ 1895. évi ezüsttermelésének mindössze 0,36", o -át teszi. 

 A legtöbb ezüst, mint az előző táblázatban látni, még mindig Ameriká- 

 ból ered. 



Magyarhon 1895. évi ezüsttermelése az egyes bányakapitányságok 

 kerületeire szétosztva a következő számokat szolgáltatja, u. m. : Besztercze- 

 báiiiia 53,6" (• (1893-ban: 61,6",.,), Budapest : 0,2" o (1893-ban ugyanennyi), 

 JSagybánya : 27,3",) (1893-ban: 24,0",o), Oravicza 0",o (1893-ban isj, 



