A BÁNYÁSZAT 1896-BAN. 43 



kozott, hol az évi átlag az 1881 — 1885. időközben még ÍJ, (> tonna volt, 

 1886 — 1890 átlagában már 0,1 tonnára szállott alá, azóta a termelés évről- 

 évre elannyira apadt, hogy az 1895-ben már csak 1,1 tonnát tett ki, A világ 

 összes higany-termelése lS94-ben 3953 tonna volt, mely Spanyolország, az 

 e. am, Egyesült-Államok, Ausztria, Olaszország, Oroszország és Mexico 

 bányáiból került elé. Horgany -termelés nálunk már egyátalán nincs es 

 végül az antimonércz- és pyrit-bányászatunkat kivánom még fölemlíteni, 

 mint a melyekben legalább némi lendület tapasztalható. 



Az antimonércz-termelés súlypontja jelenleg a magánbányákban, még 

 pedig a beszterczebányai és a szepes-iglói kerületekben van. Hazánk átlagos 

 termelése a következő volt: 1881—1885: 658,5, 1886—1890: 304,9, az 

 utolsó években pedig, 1891: 1534,9, 1892: 867,6, 1893: 880,9, 1894: 

 1293,3 és 895: 1233,0 tonna. 



A piirit-termeléa mennyisége végre hazánkban a következő volt : 

 1891: 57.714,8, 1892: 56.050,1, 1893 : 68.188,8, 1894: 76.870,1 és 1895: 

 69.195,4 tonna; ezen érez termelésének főfészke a szepes-iglói bányakapi- 

 tányság kerületében van. 



A bányászat- kohászati csarnok emeletén volt a Miller J. M. és társa 

 antimonércz-bányászatának kiállítása látható, a melyhez tartozó bányák 

 Máriafalva, Üveghuta és Banga mellett Szalónak határában. Vasmegyé- 

 ben vannak. Itt a kristályos palákban egy sajátságos antimonit-ércztermő- 

 hely van, melynek geológiai viszonyait a kiállított bányamű és geológiai 

 térképeken (1 : 1000) igen szépen mutatták be. Szép antimonit-darabok, 

 továbbá kohótermékek (közöttük a kohóban termett remek szépségű antimon- 

 kristályok is) és photographiák voltak emez igen gondos és tanulságos 

 kiállításnak a tárgyai, mely az antimontermelést igen sikerülten illusz- 

 trálta. 



Mellette volt a ((Felső-magyarországi banga- es kohómü részréng- 

 fársaságt) szomolnoki és szomolnokhutai bányáinak kiállítása, mely bányák 

 nem régiben még a m. kir. kincstár birtokában voltak és pyritbeH gazdag- 

 ságuk folytán méltán híresek. Ezen társaság kiállításáról az arany fejezete- 

 ben már megemlékeztem, azért e helyen pótlásul csak a többi kiállított 

 ásványokról, kőzetekről emlékezem meg, melyeknek sorában a György- 

 táróból eredő poralakú termés-ként, az Engelberti-fekvőröl vaskos quarzou 

 termés-rezet is láttam. E bányaművek évente 50.000 tonna pyritet ter- 

 melnek. 



Ugyancsak a csarnok emeletén volt Andrássy Géza gróf gömörmegyei 

 érczbányáinak kiállítása is látható. A nemes gróf bányáiban legkivált vas- 

 követ termelnek, de a beltéri bányamüvekben pgrit (utoljára 740 tonna) es 

 Alsó-Sajón higany bányászat is (utoljára 0,6 tonna) folyik. A kedvező kül- 

 sejű kiállításhoz azonban sok kívánni való fért, mert a térképek minden 

 mértékadatot nélkülöztek, semmi közelebbi magyarázat nem volt rajtuk,. 



