41 SCHMIDT SÁNDOR : 



söt pusztán csak egyszerű másolatok voltak ; az érczdarabok is minden fel- 

 irás híjával voltak kirakva, a kifüggesztett vegyi elemzéseken pedig úgy a 

 kelet, mint pedig az elemző neve hiányzott, pedig mindezek nem éppen közö- 

 nyös dolgok. A szekrény közepén, a mint kivehettem, a katonai speciális 

 térképen (1 : 2-"). 000) az uradalom elhatárolását rajzolták be, egyébként 

 pedig a kohótermekeknek, vasérczdaraboknak és ásványoknak (ez utóbbiak 

 között a barytnak ((Wolnyn» nevű változata Rozsnyóról, továbbá higany, 

 •oinnober és amalgám Alsó-Sajóról) meglehetős nagy számát lehetett látni. 



A csarnok földszintjén, a főbejárás mellett állított ki a « Wülcovitzi 

 hánya- és Lohólármlah), melynek hazánkban fekvő vaspát-, réz- és fakó- 

 ercz bányái Porács, KotterbacJi, Miklósfalva és Kisócz határában, Szepes 

 megyében vannak. A bányamüvekről photographiákat, térképet és az ásvá- 

 nyoknak szép, jellemző sorozatát állították ki. E bányák vasérczeken kivüi 

 38 tonna fakóérczet termelnek évente. A kobalt-nickel bányáiról egykor 

 híres és gazdag Dobsina város is bemutatta bányáit a kiállításon. A terület 

 geológiai térképe (1 : ^880) és a jellemző ásványok gyíijteménye voltak itt 

 láthatók. 



Selmeczbánya és Körmöczbánya bányakerületében a kincstári bányák 

 után fontosság dolgában a ((Geirnnh Jánox József-féle bá)iyaegijlel»-nek 

 Selmerzbáiiiján és Hodrusbányáii fekvő arany-, ezüst- és ólomércz bányá- 

 szata következik, mely egyesületnek még Bélabányán ezüstkohója és ólom- 

 árú gyára, valamint Alsó-Hámoron (Bars megyében) «Szandrík» nevű 

 ezüstárú-gyára is van. Ezen bányamű kiállítása valóban érdemes látnivalója 

 volt a bányászat-kohászati csarnoknak, hol a szép ásványok es a meglepő 

 kobótermékek is a figyelmet magukra vonták. Ki volt itt egy uezüstcsillanwi» 

 a bélabányai ezüstkohóból is állítva, amely csodálatosan szép ((hold-photo- 

 griiphiá«-nak (mint találóan elneveztek) 1,3 méter átmérője volt. Súlya 

 130 kg, fémtartalma pedig ii,(') kg arany és 1:27,4 kg ezüst. Magyarhon 

 1893. évi ezüsttermeléset is egy megfelelő térfogatú obeliszken bemutatták, 

 melyen e Ijáiiyaegyesületnek 9,-2 tonnára rugó ezüsttermelese, az evi összes 

 :>3 tonna ezüstmenyiségnek 10" „-jávai külön feltüntetve volt. E bánya egy- 

 let még 60 kg aranyat, 200 tonna ólmot és 3 tonna rezet is termel évente. 

 Nem érdektelen tudni azt sem, hogy 17.')2-ben alakult és 996 szakmunkást 

 foglalkoztat. 



A magyar királyi bányahivatalok kiállítását két külön nagy csoportban, 

 a selmeczbányai és nafiybányaí magy. kir. bányaigazgatóságok kerületei 

 szerint rendezték el. Itt az UrvöUjyi m. kir. bányalnvalal kiállítása kez- 

 dette meg a sort, melyről a megelőzőkben már részben meg is emlékeztem. 

 Úrvölgy ásványok szempontjából hazánknak egyik nevezetesebb termőhelye, 

 hol hires szép ásványokra (aragonit, cölestin) sőt unicumokra is, mint az 

 urvölgyit nevű ásvány akadni. Mivel pedig efajta ásványok találtatása 

 csak a véletlen szerencse műve és gyakorinak egyátalán nem mondható. 



