A BÁNYÁSZAT 18%BAN. {.Ty 



nem kell éppen csodálni, hogy e bányahivatal kiállításában például az innét 

 eredő remek szép kékszinű cölestin-t egyátalán nem láthattuk. 



Kőrmőczhdnj/a, Szélakini. és Arainiidka magy. kir. bányahivatalainak 

 kiálHtásában a többiekével közös chablonos vonással a szekrényekben obli- 

 gát kőzet- és ásványdarabokat, a falakon térképeket és hasonlókat láttam 

 ugyan, de alig jutott egyetlenegy vezető gondolat e kiállításokban kifeje- 

 zésre, hanem úgy látszott, mintha csak a kiadott hivatalos rendeleteknek 

 eleget teendő, a térségeket egyszerűen betölteni iparkodtak volna. A kiállí- 

 tásnak ez a módja éppen nem volt alkalmas arra, hogy a magy. kir. bánya- 

 művek viszonyaiba bepillanthassunk. Meg kell azonban jegyeznem, hogy 

 egynémely igen szép és tanulságos dolog még sem hiányzott. A selmecz- 

 bányai magy. kir. bányaigazgatóság bámja-geologiai osztályának elsőrangú 

 fontosságú munkálatairól a bevezetőben már megemlékeztem, a melynek 

 eredménye gyanánt, a mennyiben a munkálatokkal eddigelé előhaladni 

 lehetett, főleg a selmeczbányai bányakerületnek bánya-geologiai viszonyai 

 nagy gonddal, pontosan ismeretesek. Hogy azonban a becses munkálatokat 

 az egyes bányahivatalok mennyiben vagy hogy egyátalán föl is használják-e, 

 ez egy olyan kérdés volt, melyre a kiállítási tárgyakból alig lehetett feleletre 

 várni. En úgy láttam azonban, hogy a geológia a bányászattól a kiállítás- 

 ban is, meg a gyakorlatban is mintha elkülönítve volna. 



Egy igen sikerült és tanulságos térkép volt a szélaknaí magy. kir. 

 bányamérnökség kiállításában a «selmeczi bányavidék erövizgazdászatának 

 magassági térképe 1 : 1000 méret-arányban, mely a nevezett területen a 

 víz eloszlását, valamint felhasználhatóságát és elvezetését is igen világosan 

 mutatta be. Egyes bányaművek átnézeti térképei, valamint a selmeczbányai 

 //. József császár altáró átnézeti térképe is a müvek elöhaladásáról tanús- 

 kodtak. Ezen altáró tényleg a leghosszabb tunnel a continensen, melyben a 

 fő vágás hosszasága 16.334 méter, az összes hosszaság pedig a mellék- 

 vágásokkal együtt 32.026 métert tesz ki ! A méretekről beszámol az az adat, 

 hogy az altáró vágásának magassága a vaspályasintől a fedőig 2,36 m, a 

 csatorna pedig a vaspályasin alatt 1,85 m mély. Ez a mű hazánknak 

 mondhatni egyik világraszóló nevezetessége, mint azt a boldogult kiváló 

 tudós és tanár Dr. Szabó József az ő rendkívül fontos, monumentális müvé- 

 ben «Selmecz környékének geológiai leÍ7'ása» méltán ki is emeli. E nagy- 

 szerű bányaépítményt még 1782-ben kezdették meg és 1878-ban fejeztek 

 be. Egy igen érdekes és szép rajz volt továbbá az, mely a «Hebel-Maschine, 

 welche bei dem Schemnitzer Bergbau im Siglisberger Schachte vom k. 

 Oberkunstmeister Joseph Höll im Jahre 1738 erbaut wurde» képét ábrázolta. 

 Az igazságnak megfelelően mondhatom még azt is, hogy e bányahivatalok 

 kiállította ásványok és kőzetek egyaránt válogatott darabok voltak. 



A selmeczbányai, bélabányai, szélaknai és ó-antaltárói magy. kir. 

 bányamüveknek az utolsó években termelt érczeiböl évente 211 kg arany, 



