A BÁNYÁSZAT 1S96-RAN. 49 



tuskó volt az érez bemutatója. Mellette állott a már említett Witkowitzi 

 bánya- és koJiótársulal kiállítása, mely kotterhachi bányáiban 1895-l)en 

 mintegy 30.000 tonna sideritet termelt. 



Az 1 7í)9-ben alapitott Prilint dny -féle vasgyár-hdnyalársitlat vasércz- 

 és barnaszén bányái valamint vasgyára Bfeznóbáiiyá)i (Zólyom megye) 

 vannak. A kiállításon egy külön, elegáns fülkét foglalt el. melyben azonl)an 

 ugy, mint a következők kiállításaiban a vasérczeknek legfölebb csak díszítő 

 szerep jutott (egyeseknél a vaserczek meg egyáltalán hiányoztak is), hogy 

 maguknak a vasgyárak mesteri termékeinek helyet adjanak. Ugyanezt mond- 

 hatni a HKiNZELMANN-féle vasgyár hniiyatár>^aság kiállításáról is, melynek 

 vasköbányái (főleg limonit) a vashcgyi, liczei és liradeki területen (Gömör 

 megyében) vannak és évenkínt mintegy 1 6.000 tonna vasérczet szolgáltatnak ; 

 a vasgyár maga His)iyóvize)i vsin. A Miegyáríik kiállításait általában bizonyos 

 előkelő csinosság tüntette ki, mely szemben a munkálatuk tárgyát képező 

 kemény, nyers anyaggal kellemes ellentétét alkotott. 



Hunyad ^negyének csoportos kiállításában a m. kir. vas- és aczélgyár 

 Kndsiron, valamint a m. kir. vasérczbánya, vas- és martin aczélgyár Vajda- 

 Huiiyadon sem hiányoztak, mindkettőt szép képek és kész czíkkek mutatták 

 be ott. A Brassói bánya- és kohó részvény-egylet is itt volt a Telekéi Gyft- 

 lár községek határaiba eső vasérczbányáival (évi termelés :24.400 tonna 

 vasércz) és vasgyárával, kohótermékek, vasczikkek és vaserczek stb. kiállí- 

 tásával jól képviselve. 



A Hernádvölgyi magyar vasipar részvény-társaság is egy igen ízlé- 

 sesen fölszerelt, díszes külön fülkében állított ki; a bányák Krompnch 

 (Klippberg), Szloviaka, Helrzmanócz es Nagy-Folkntár határában vannak 

 és évi termelésük mintegy 10.000 tonna vasércz (jobbadán síderit és háma- 

 tit); avasgyári czíkkek sokaságát élénken tarkították itt szép photogra- 

 phiák, képek és tervrajzok is. A Csáky László OKÓF-féle vaskőbányák és vas- 

 müvek kiállítása következett ezek után, melynek bányái Prákfalun, Helcz- 

 manóczon, Zsakaróczon stb. évente 4500 t sideritet és 1 600 toúna limoni- 

 tot valamint mintegy 200 t hámatitot termelnek. Ez hazánkban a legrégibb 

 öntőaczél gyár is. 



A m. kir. vasérczbánya, vas- és mariin aczélgycir Vájd a- Huny adón 

 tulajdonképi kiállítása külön volt a Hunyad megyei csoporttól látható. 

 A vasbányák a gyaldri vashegyen vannak, mely a Pojana-Ruszka hegy- 

 ségnek többi ide tartozó vaskő telepeivel együtt hazánk leggazdagabb vas- 

 ércz- területe, s melynek anyaga túlnyomóan limonitból és csak alárendel- 

 jen hámatitból áll. E bányaműben 1895-ben 138.000 tonna vasérczet ter- 

 meltek. Gyalárnak 1817-ből származó érdekes bányatérképét láttam itt, 

 mely mellett a vaskőbányáknak 1895. évi térképe (1 :2000) igen tanulságos 

 egybevetésekre nyújtott alkalmat. Itt volt még egy igen szépen kigondolt, 

 igen sikerülten alakított dioráma is, mely a m. kir. gyalári vaskőbányát a 



Földtani Közl5ny. XXVII. köt. 1897. ^ 



