50 SCHMIDT SÁNDOK : 



fejtési móddal, bányavasúttal, drótkötélpályával stb. meglei3Öen mutatta 

 be, mely azonban a kedvezőtlen heljá és megvilágítási viszonyok folytán 

 nem keltette az egyébként biztosan várható kellő hatást. 



A m. kir. vas- és aczélgnár Zólyorn-Brezóit, kiállítása a különféle 

 hengerelt és öntött árúknak valamint zománczozott vas czikkeinek stb., 

 megannyi kitűnő gyártmányoknak, gazdag választékával nagy területet fog- 

 lalt el; a zománczozott vasedény gyár Kis- Garamon (Rhónicz) Zólyom me- 

 gyeben van. A hiulsirí és vajda-Jiunyadi m. kir. vas- és aczélgyárak tulaj- 

 donképi kiállításában azután még a kohónak, a nagy olvasztónak (ez utóbbi 

 ^/e nagyságban !) meglepő diorámája is látnivalóul kínálkozott a vasgyárak 

 termékeinek nagyszámú és változatos darabjai mellett. Itt volt azután az 

 eredeti darabokból egy ősi vasolvaszló kemeiiczc alsó-resze is kiállítva, 

 melj're 1895-ben a gyalári kincstári vasbányában a Cassilor völgyben, 

 650 m magasságban, feltárás közben bukkantak; e kemencze a sziklába 

 volt vájva ; az eredeti agyagos tapasztó anyagon kívül a kemencze fenekén 

 talált vassalak is látható volt, ós az egész becses lelet érdekes adalék a 

 IX-ik század vasgyártásához, mint ezt id, Kerpely ANTAL-nak idézett dolgo- 

 zatában közölt tanulságos rajzokon látni. 



Akiállításban a kabola-pojdnai m. kir. vasgyárnak (Máramaros m.) 

 szép czikkei sem hiányoztak, és ha itt még a Sárkány J. Károly örökösei 

 és TÁRSAI «Csetneki Concordia vasgyár bányatársasága (bányák Cselnek, 

 Ochtina, Rozsnyó Bih. határában, évi termelés 18.000 tonna, jobbadán si- 

 derit), azután a « Brassói bánya- és kohó ré'izvényegyle(» (vasbányák 

 Ruszkicza, Istvánhegy és Lunkány határában, Krassó-Szörény megyében) 

 valamint a vNadrági vasipar részvény társaság » (bányák Nadrágon Krassó- 

 Szöreny megye, Gyaláron Hunyad megye, Petirsen Temes megye stb., évi 

 termelés 5300 tonna vasércz) kiállításainak tömérdek szép, úgyszólván ki- 

 zárólag vasgyári czikkeit is legalább megemlítem, akkor a még hátralevő 

 hazai vasmüveket saját külön csarnokaikban is föl kell keresni, hogy a vas- 

 erczbányászatnak a kiállításon volt látnivalóiról teljesebben beszámol- 

 hassak. 



A fl Hirnamarány-Salgó- Tarja ni vasmü-részvény társaság » csarnoká- 

 ban egy tervszerűen végrehajtott, igen ízlésesen kiállított és a legváltozato- 

 sabb, válogatott tárgyaknak özönével megrakott külön kis kiállításban ta- 

 lálta magát az ember, mely egymagában véve egy szervezett egészet alko- 

 tott, összhangzásban ezen hazai társaság nagyszerű ipartelepeivel melyeknek 

 személyzete a 7()()ü főből álló létszámot is meghaladja! Én csak a társaság 

 vasérczbányászatáról emlékezhetem meg, a melyben 1895-ben 129.300 

 tonna vasérczet termeltek. 



A társaság vasérczbányái három vármegye, ú. m. Gömör, Abauj -Torna 

 és Szepes területén vannak. A gömörmegyei Vashegy a leggazdagabb vas- 

 ércztermö helye a megyének, melynek vasérczei Szifk, Tnrcwk és Jxákos 



