A KŐIPAR. 1S5 



utóbbit asztallapokra földolgozva és eg}' portovenere (kagylóraész) asztallapot* 

 Végre még ott láttunk egy durvamészböl készült siremléket, melynek kőzete 

 lehet magyar. A polai kövön kívül ugyanis egyetlen-egynek a provenientiája 

 közölve nem volt. A kiállított tárgyak kétségtelenül mind igen szépek vol- 

 tak, de fájdalom, mind idegen származásúak. 



4. József cs. és kir. főJierczrg uradalma az ürömi kőbányájából (Pest-m.) 

 egy három fokból álló lepcsőzetet állított ki az uradalom saját pavillonja mel- 

 letti szabad téren, a melynek legalsóbbja (> méter hosszú, 0,50 méter széles 

 és 0,12 méter vastag volt. Anyaga felső eocoenkorii hryozoa mészkő. 



o.MüLLER József kőfaragómcster és köbányatulajdoiios Süttőn. Bent az 

 építőiparcsarnokban ket hatalmas réteglapot láttunk felállítva ; az egyik az 

 ismert vörös Uas mészkő, az egyik sarkában egy hatalmas ammonittal és a 

 másik egy világosszürke daclisteiii (rlmcf) mészköréteg volt, mind a kettő 

 valószínűleg a Süttőhöz legközelebb eső Pisznieze hegyről. Ezen két tábla 

 czélja a megmunkálás különböző stádiumait bemutatni, s ennélfogva mind a 

 kettőnek bizonyos részei a réteglap eredeti egyenetlen felületét mutatják. 

 Következik azután egy-egy kisebb felületrészen a lenagyolás vésővel két fo- 

 kozatban, azután jön a szemcsézés nég}' fokozatban, mindig finomabban, 

 míg a lap végre annyira sima, hogy fényesítéséhez hozzá lehet látni, 

 a mi a lapok közepén tényleg eífeetuálva is volt. Ide vésetett azután ara- 

 nyozott betűkkel a ezégnek czíme is. 



Mint kidolgozott tárgyat Müller egy igen csinos virágasztalt mutatott 

 be. Az asztalláb alja egy dachstein mészkölajíból, maga a láb egy fénye- 

 zett világos barna édesvízi mészkő (haraszti) oszlopból, a felső lapja pedig 

 egy ammonitot magába foglaló piszniczei vörös lías mészkőlapból állott. 



Müller kiállításának másik része a szabadban állott, és ez nem volt 

 egyéb, mint egy nyersen kifaragott édesvízi mészkőlap (negyedkori) és két 

 lépcsőfokra való nyerskő a Süttő melletti u. n. haraszti kőbányából. Ezen 

 lap a rendkívüli dimensióinál fogva vonta magára a szakközönseg figyel- 

 mét, mert hossza 5,5 méter, szélessége 1,50 méter volt 0,26 méter vastag- 

 ság mellett ; úgyszintén bámulatosak voltak az 5,5 méter hosszú lépcsők, 

 melyek ezen tetemes hosszúság mellett csak 0,35 méter szélesek és vastagok 

 voltak. Müller egyszerű, de igen tanulságos kiállítása méltán költötte fel 

 az érdeklődést. 



6. Az első sümegi mész- és téglagyár felső krétakorú hippwít 

 mészkövet állított ki nyersen és égetve. E mészkő Süm,eg-tö\ (Zala-m.) 

 DK-re és K-re fordul elő, egy-egy nagyobb foltot képezve. 



mí»-ot Sziléziából tulajdonképen már második kézből kapják. — L. Aiisztriai és kelet- 

 bajorországi utazási jegyzetek. A m. kir. földt. intézet évi jelentése 1892-ről, Budapest, 

 1893. p. 277. 



