188 SCHAFARZIK FERENC'Z : 



ipari csarnolíban. Középen hatalmas síremieket láttunk friedricbswárni 

 (Norvégia) syenitböl, a mely szivárványszínekben csillogó mikroklin-föld- 

 pátjaival és sötétzöld alapszínével pompás látványt nyújt. A nagy felület 

 egyhangúságát két erezett fehér carrarai márványból való pilaster sza- 

 kította meg, míg a középső barnás-vörös lap wonewiki (Svédország) gráni- 

 titböl készült. Az oldalt felállított két hatalmas, i^en szép metszésű, lapos 

 váza szintén friedrichswárni syenitböl készültek. Végre még két egyszerűbb 

 sírköobelisk svédországi fekete hyperítböl egészítette ki e gyűjteményt. 

 Az igen ezelszerüen berendezett modern gyár azon feladatot tűzte ki maga 

 elé, hogy a külföldről nyers állapotban vámmentesen importált kemény 

 közeteket magyar területen dolgozza fel, tudomásunk szerint azonban szíve- 

 sen foglalkozik magyar származású anyagokkal is. 



4. KoTOL J. Zágráb és Bakig M. Belovár, három fekete dioritból való 

 sírkövet állítottak ki. A diorit Samaricá-ról származik a Garic hegység É-i 

 oldaláról Belovár megyében. 



5. Olifcic, Krapina. A dioritéhoz hasonló petrographiai összetételénél 

 fogva ide vesszük az említett czégnek a horvát pavillonban kiállított malom- 

 kövét is, mely közép szemű amphibol-gnájszból készült. 



Qiiarztraclij't, hydrociiiarzitos módosulata és édesvízi qviarz. 



1. Normális orthoklas-quarz-trachytZs/rfoí'ar-ról (Krassó-Szörény-m.). 

 A zsidóvári bánya 1893 óta a kissebesi ((gránit»- (?) hániják részvénytársa- 

 ságának képezi tulajdonát. Kőzete nemcsak kövező koczkákra és járda- 

 szegélykövekre alkalmas, hanem készítenek belőle nagyobb faragott tárgya- 

 kat is ; így láttunk például a bányászati csarnok előtti téren egy 3 részből 

 álló sírkőemléket, és két darab 2,5 méter hosszú lépcsőfokot. Egy bent a 

 csarnokban kiállított photographia szerint pedig azoborhegyi (Nyitra-m.) 20 

 méter magas ezredéves emlékszobor szintén ezen szép és jó anyagból 

 készült. Kövező anyagul 1893 óta Lúgoson, Temesvárott és Budapesten 

 alkalmaztatott. 



2. A sárospataki kovamatomkó'gyár-egiitet a sárospataki király- 

 hegyi hydroquarzitból állítja elö malomköveit. E hydroquarzit tulajdon- 

 képen egy teljesen quarzosodott tracbyt, a melynek legbecsesebb tulaj- 

 donsága a likacsosság, a mely szerint számtalan változatot lehet megkülön- 

 böztetni, a legtömöttebbtől a nagylyukacsosig. Ezen tulajdonsága alapján a 

 malomköveket is sok osztályba lehet sorolni. A tömöttebb fajták korpa- és 

 finomőrlésre, az apró- és középlyukacsosak sima (irlésre, végre a közép- és 

 nagylyukacsos kövek vegyes paraszt-őrlésre es darálásra ajánlhatók legin- 

 kább. Az egylet 4 darab franczia módra összerakott malomkövet állított ki 

 0,90 — 1,14 méter átmérővel. A szokásos méretek 0,79 és 1,58 méter közt 

 ingadoznak, a miknek a páronkint megfelelő árai 170 — 418 frt. 



